# Uradni list C 469/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 469 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 659. december 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 469

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 659. december 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2022/C 469/01 | Priporočilo Sveta z dne 28. novembra 2022 o poteh do uspeha v šoli in nadomestitvi Priporočila Sveta z dne 28. junija 2011 o politikah za zmanjševanje osipa (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2022/C 469/01

Priporočilo Sveta z dne 28. novembra 2022 o poteh do uspeha v šoli in nadomestitvi Priporočila Sveta z dne 28. junija 2011 o politikah za zmanjševanje osipa (
  1
  )

1

1

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 469/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10431 – ALI GROUP / WELBILT) (
  1
  ) | 16 |
| 2022/C 469/03 | Obvestilo Komisije o uporabi zahtev za okoljsko primerno zasnovo glede učinkovitosti napajalnih enot v strežnikih in izdelkih za shranjevanje podatkov ter zahtev za okoljsko primerno zasnovo glede učinkovitosti napajalne enote varilne opreme (
  1
  ) | 17 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 469/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10431 – ALI GROUP / WELBILT) (
  1
  )

1

16

2022/C 469/03

Obvestilo Komisije o uporabi zahtev za okoljsko primerno zasnovo glede učinkovitosti napajalnih enot v strežnikih in izdelkih za shranjevanje podatkov ter zahtev za okoljsko primerno zasnovo glede učinkovitosti napajalne enote varilne opreme (
  1
  )

1

17

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2022/C 469/04 | Sklepi Sveta o podpiranju dobrobiti v digitalnem izobraževanju | 19 |
| 2022/C 469/05 | Obvestilo osebam, za katere veljajo omejitveni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2412, in iz Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005, kakor se izvaja z Uredbo (EU) 2022/2401 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo | 29 |
| 2022/C 469/06 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejitveni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP in Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo | 30 |
| 2022/C 469/07 | Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/2398, in iz Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005, kakor se izvaja z Izvedbeno Uredbo Sveta (EU) 2022/2397 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo | 32 |
| 2022/C 469/08 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP in Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo | 33 |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 469/09 | Menjalni tečaji eura – 8. december 2022 | 35 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2022/C 469/04

Sklepi Sveta o podpiranju dobrobiti v digitalnem izobraževanju

19

2022/C 469/05

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejitveni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2412, in iz Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005, kakor se izvaja z Uredbo (EU) 2022/2401 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo

29

2022/C 469/06

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejitveni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP in Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo

30

2022/C 469/07

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/2398, in iz Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005, kakor se izvaja z Izvedbeno Uredbo Sveta (EU) 2022/2397 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo

32

2022/C 469/08

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP in Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo

33

Evropska komisija

2022/C 469/09

Menjalni tečaji eura – 8. december 2022

35

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 469/10 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 36 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 469/10

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 9.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 469/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 469/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 28. novembra 2022

o poteh do uspeha v šoli in nadomestitvi Priporočila Sveta z dne 28. junija 2011 o politikah za zmanjševanje osipa

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 469/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 165 in 166 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| 1. | V prvem in enajstem načelu evropskega stebra socialnih pravic (1) je poudarjen pomen zagotavljanja kakovostnega in vključujočega izobraževanja za vse že od malih nog. Učinkovito izvajanje teh načel je odvisno od odločnosti in ukrepanja držav članic. Ukrepi na ravni EU lahko dopolnjujejo nacionalne ukrepe in Komisija je svoj prispevek predstavila v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic (2). |
| --- | --- |

1.

V prvem in enajstem načelu evropskega stebra socialnih pravic (1) je poudarjen pomen zagotavljanja kakovostnega in vključujočega izobraževanja za vse že od malih nog. Učinkovito izvajanje teh načel je odvisno od odločnosti in ukrepanja držav članic. Ukrepi na ravni EU lahko dopolnjujejo nacionalne ukrepe in Komisija je svoj prispevek predstavila v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic (2).

| 2. | Evropska komisija je 30. septembra 2020 objavila sporočilo o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (3), v katerem je kot ena od njegovih šestih razsežnosti navedeno vključevanje. Svet je 18. februarja 2021 odobril Resolucijo Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (4), v kateri je kot prva strateška prednostna naloga opredeljen cilj izboljšanja kakovosti, pravičnosti, vključenosti in vsesplošnega uspeha pri izobraževanju in usposabljanju. |
| --- | --- |

2.

Evropska komisija je 30. septembra 2020 objavila sporočilo o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (3), v katerem je kot ena od njegovih šestih razsežnosti navedeno vključevanje. Svet je 18. februarja 2021 odobril Resolucijo Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (4), v kateri je kot prva strateška prednostna naloga opredeljen cilj izboljšanja kakovosti, pravičnosti, vključenosti in vsesplošnega uspeha pri izobraževanju in usposabljanju.

| 3. | Cilj evropskega leta mladih 2022 (5) je vključevanje in opolnomočenje mladih pri oblikovanju njihove in evropske prihodnosti, pri čemer jim bo ponujenih več priložnosti za sodelovanje pri odločitvah, ki vplivajo na njihovo življenje. |
| --- | --- |

3.

Cilj evropskega leta mladih 2022 (5) je vključevanje in opolnomočenje mladih pri oblikovanju njihove in evropske prihodnosti, pri čemer jim bo ponujenih več priložnosti za sodelovanje pri odločitvah, ki vplivajo na njihovo življenje.

| 4. | V poročilu o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope državljani in državljanke Evropsko unijo in njene države članice pozivajo, naj do leta 2025 oblikuje vključujoč evropski izobraževalni prostor, kjer bodo imeli vsi državljani in državljanke, tudi tisti, ki živijo na podeželskih in oddaljenih območjih, enak dostop do kakovostnega izobraževanja in vseživljenjskega učenja (6). V sporočilu Komisije iz leta 2020 sta vključevanje in enakost spolov opredeljena kot ključna razsežnost evropskega izobraževalnega prostora, ki naj bi bil uresničen do leta 2025, vključuje pa tudi poziv, da bi učne izide obravnavali ločeno od socialno-ekonomskega statusa. Svet je soglašal, da bi moral biti do leta 2030 delež petnajstletnikov s slabimi dosežki pri branju, matematiki in naravoslovju manjši od 15 %, in se zavezal zmanjšanju deleža učencev, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje, na manj kot 9 %. |
| --- | --- |

4.

V poročilu o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope državljani in državljanke Evropsko unijo in njene države članice pozivajo, naj do leta 2025 oblikuje vključujoč evropski izobraževalni prostor, kjer bodo imeli vsi državljani in državljanke, tudi tisti, ki živijo na podeželskih in oddaljenih območjih, enak dostop do kakovostnega izobraževanja in vseživljenjskega učenja (6). V sporočilu Komisije iz leta 2020 sta vključevanje in enakost spolov opredeljena kot ključna razsežnost evropskega izobraževalnega prostora, ki naj bi bil uresničen do leta 2025, vključuje pa tudi poziv, da bi učne izide obravnavali ločeno od socialno-ekonomskega statusa. Svet je soglašal, da bi moral biti do leta 2030 delež petnajstletnikov s slabimi dosežki pri branju, matematiki in naravoslovju manjši od 15 %, in se zavezal zmanjšanju deleža učencev, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje, na manj kot 9 %.

| 5. | Čeprav se je delež učencev, ki zgodaj opustijo šolanje, na ravni EU znatno izboljšal, saj se je v obdobju 2010–2021 zmanjšal za 3,9 odstotne točke, mnogi učenci še vedno prezgodaj prekinejo izobraževanje. Delež učencev, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje, je leta 2021 v EU v povprečju znašal 9,7 %, kar je tik pod ciljem iz okvira ET 2020 na ravni EU, ki je bil za leto 2020 določen na 10 %. Vseeno več kot 3,2 milijona mladih v EU (18–24 let) zgodaj opusti izobraževanje in usposabljanje. Med državami in znotraj njih še vedno obstajajo znatne razlike, pri čemer se še naprej pojavljajo neenakosti med posameznimi skupinami (manj uspešni so npr. migranti, mladi moški, etnične manjšine, kot so Romi, ter mladi na podeželskih in oddaljenih območjih). |
| --- | --- |

5.

Čeprav se je delež učencev, ki zgodaj opustijo šolanje, na ravni EU znatno izboljšal, saj se je v obdobju 2010–2021 zmanjšal za 3,9 odstotne točke, mnogi učenci še vedno prezgodaj prekinejo izobraževanje. Delež učencev, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje, je leta 2021 v EU v povprečju znašal 9,7 %, kar je tik pod ciljem iz okvira ET 2020 na ravni EU, ki je bil za leto 2020 določen na 10 %. Vseeno več kot 3,2 milijona mladih v EU (18–24 let) zgodaj opusti izobraževanje in usposabljanje. Med državami in znotraj njih še vedno obstajajo znatne razlike, pri čemer se še naprej pojavljajo neenakosti med posameznimi skupinami (manj uspešni so npr. migranti, mladi moški, etnične manjšine, kot so Romi, ter mladi na podeželskih in oddaljenih območjih).

| 6. | Rezultati Programa mednarodne primerjave dosežkov učencev (PISA) organizacije OECD za leto 2018 razkrivajo trend porasta števila učencev s slabimi dosežki pri temeljnih spretnostih v obdobju 2009–2018. Danes še vedno vsak peti petnajstletni Evropejec oziroma Evropejka nima zadostnih bralnih, matematičnih ali naravoslovnih kompetenc. Poleg tega rezultati mednarodne raziskave računalniške in informacijske pismenosti (ICILS) iz leta 2018 kažejo, da petina mladih v EU nima osnovnih digitalnih spretnosti, hkrati pa razkrivajo tudi velike razlike v uspešnosti glede na socialno-ekonomski status, kar predstavlja nevarnost za poglobitev digitalne vrzeli (7). |
| --- | --- |

6.

Rezultati Programa mednarodne primerjave dosežkov učencev (PISA) organizacije OECD za leto 2018 razkrivajo trend porasta števila učencev s slabimi dosežki pri temeljnih spretnostih v obdobju 2009–2018. Danes še vedno vsak peti petnajstletni Evropejec oziroma Evropejka nima zadostnih bralnih, matematičnih ali naravoslovnih kompetenc. Poleg tega rezultati mednarodne raziskave računalniške in informacijske pismenosti (ICILS) iz leta 2018 kažejo, da petina mladih v EU nima osnovnih digitalnih spretnosti, hkrati pa razkrivajo tudi velike razlike v uspešnosti glede na socialno-ekonomski status, kar predstavlja nevarnost za poglobitev digitalne vrzeli (7).

| 7. | Podatki potrjujejo, da je socialno-ekonomsko ozadje najmočnejši napovedovalec učnih izidov. Med tistimi, ki opustijo izobraževanje in usposabljanje brez dosežene višje sekundarne izobrazbe, je v večini držav EU nadpovprečno veliko tistih s prikrajšanim ozadjem. Raziskava PISA 2018 je razkrila, da je delež učencev s podpovprečnimi dosežki pri bralni pismenosti v večini držav EU veliko večji v spodnji četrtini indeksa ekonomskega, socialnega in kulturnega statusa (ESKS) kot v zgornji četrtini; v nekaterih državah EU ta razlika presega 40 odstotnih točk. V strokovni literaturi je potrjeno, da imajo učenci iz socialno-ekonomsko prikrajšanih ozadij pogosto več težav pri razvoju učnih in jezikovnih spretnosti. Pogosteje kažejo vedenjske težave, povezane z učenjem, so manj motivirani za učenje, prej opustijo izobraževanje in usposabljanje, prav tako pa ju opustijo z nižjimi kvalifikacijami in nezadostnimi kompetencami za polno participacijo v družbi. |
| --- | --- |

7.

Podatki potrjujejo, da je socialno-ekonomsko ozadje najmočnejši napovedovalec učnih izidov. Med tistimi, ki opustijo izobraževanje in usposabljanje brez dosežene višje sekundarne izobrazbe, je v večini držav EU nadpovprečno veliko tistih s prikrajšanim ozadjem. Raziskava PISA 2018 je razkrila, da je delež učencev s podpovprečnimi dosežki pri bralni pismenosti v večini držav EU veliko večji v spodnji četrtini indeksa ekonomskega, socialnega in kulturnega statusa (ESKS) kot v zgornji četrtini; v nekaterih državah EU ta razlika presega 40 odstotnih točk. V strokovni literaturi je potrjeno, da imajo učenci iz socialno-ekonomsko prikrajšanih ozadij pogosto več težav pri razvoju učnih in jezikovnih spretnosti. Pogosteje kažejo vedenjske težave, povezane z učenjem, so manj motivirani za učenje, prej opustijo izobraževanje in usposabljanje, prav tako pa ju opustijo z nižjimi kvalifikacijami in nezadostnimi kompetencami za polno participacijo v družbi.

| 8. | V zadnjih letih so države članice v svoje sisteme izobraževanja in usposabljanja vključile veliko šoloobveznih migrantov iz tretjih držav (vključno z begunci (8)), pri čemer imajo nekateri od njih zelo nizko raven osnovnih spretnosti. Dodatni izzivi se pojavljajo v zvezi z osebami, ki bežijo pred vojno v Ukrajini, med katerimi je velik delež šoloobveznih otrok, ki potrebujejo ciljno usmerjeno učno podporo (vključno z učenjem učnega jezika) in psihosocialno podporo. |
| --- | --- |

8.

V zadnjih letih so države članice v svoje sisteme izobraževanja in usposabljanja vključile veliko šoloobveznih migrantov iz tretjih držav (vključno z begunci (8)), pri čemer imajo nekateri od njih zelo nizko raven osnovnih spretnosti. Dodatni izzivi se pojavljajo v zvezi z osebami, ki bežijo pred vojno v Ukrajini, med katerimi je velik delež šoloobveznih otrok, ki potrebujejo ciljno usmerjeno učno podporo (vključno z učenjem učnega jezika) in psihosocialno podporo.

| 9. | Raziskavi PISA iz let 2015 in 2018 sta osvetlili tudi vse ohlapnejši občutek pripadnosti učencev v šoli ter široko razširjeno in vse pogostejše ustrahovanje/kibernetsko nadlegovanje. V raziskavah je poudarjen pomen čustvene, socialne in telesne dobrobiti v šolah za povečanje možnosti otrok in mladih za uspeh v izobraževanju in življenju. Raziskave potrjujejo, da imajo težave v duševnem zdravju ter nasilje in ustrahovanje, rasizem, ksenofobija ter druge oblike nestrpnosti in diskriminacije pogubne posledice za čustveno dobrobit in učne izide otrok in mladih. Poleg tega kažejo, da so prikrajšane skupine bolj izpostavljene ustrahovanju in da imajo učenci iz šol v socialno-ekonomsko prikrajšanih okoljih ohlapnejši občutek pripadnosti kot njihovi premožnejši vrstniki. |
| --- | --- |

9.

Raziskavi PISA iz let 2015 in 2018 sta osvetlili tudi vse ohlapnejši občutek pripadnosti učencev v šoli ter široko razširjeno in vse pogostejše ustrahovanje/kibernetsko nadlegovanje. V raziskavah je poudarjen pomen čustvene, socialne in telesne dobrobiti v šolah za povečanje možnosti otrok in mladih za uspeh v izobraževanju in življenju. Raziskave potrjujejo, da imajo težave v duševnem zdravju ter nasilje in ustrahovanje, rasizem, ksenofobija ter druge oblike nestrpnosti in diskriminacije pogubne posledice za čustveno dobrobit in učne izide otrok in mladih. Poleg tega kažejo, da so prikrajšane skupine bolj izpostavljene ustrahovanju in da imajo učenci iz šol v socialno-ekonomsko prikrajšanih okoljih ohlapnejši občutek pripadnosti kot njihovi premožnejši vrstniki.

| 10. | Zaradi pandemije COVID-19 je obravnavanje teh izzivov še pomembnejše. Več študij kaže, da se je morda med krizo povečala verjetnost, da bodo učeči se, pri katerih obstaja tveganje prekinitve šolanja, šolanje dejansko opustili ter da ima kriza na splošno škodljive posledice za duševno zdravje in dobrobit učečih se (9). |
| --- | --- |

10.

Zaradi pandemije COVID-19 je obravnavanje teh izzivov še pomembnejše. Več študij kaže, da se je morda med krizo povečala verjetnost, da bodo učeči se, pri katerih obstaja tveganje prekinitve šolanja, šolanje dejansko opustili ter da ima kriza na splošno škodljive posledice za duševno zdravje in dobrobit učečih se (9).

| 11. | Svet je leta 2011 sprejel priporočilo o politikah za zmanjševanje osipa (10). Na evropski in nacionalni ravni je bilo za izvajanje priporočila opravljenega veliko dela, zlasti z vzajemnim učenjem in izmenjavami dobrih praks med državami članicami v okviru ET 2020 za evropsko sodelovanje na področju politike izobraževanja in usposabljanja. Na spletu so prek evropske zbirke orodij za šole in zbirke orodij centra Cedefop za poklicno izobraževanje in usposabljanje na voljo najrazličnejši viri, primeri uspešnih ukrepov in referenčna gradiva za obravnavanje zgodnjega opuščanja šolanja. Neodvisna ocena izvajanja priporočila, objavljena leta 2019 (11), jasno kaže, da sta to priporočilo in spremljajoči nabor orodij politike EU spodbudila transformacije v okviru ustanov in politik za izobraževanje in usposabljanje ter pripomogla k zmanjšanju zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja. V njej so poleg tega poudarjena področja, na katerih je potrebno nadaljnje delo. |
| --- | --- |

11.

Svet je leta 2011 sprejel priporočilo o politikah za zmanjševanje osipa (10). Na evropski in nacionalni ravni je bilo za izvajanje priporočila opravljenega veliko dela, zlasti z vzajemnim učenjem in izmenjavami dobrih praks med državami članicami v okviru ET 2020 za evropsko sodelovanje na področju politike izobraževanja in usposabljanja. Na spletu so prek evropske zbirke orodij za šole in zbirke orodij centra Cedefop za poklicno izobraževanje in usposabljanje na voljo najrazličnejši viri, primeri uspešnih ukrepov in referenčna gradiva za obravnavanje zgodnjega opuščanja šolanja. Neodvisna ocena izvajanja priporočila, objavljena leta 2019 (11), jasno kaže, da sta to priporočilo in spremljajoči nabor orodij politike EU spodbudila transformacije v okviru ustanov in politik za izobraževanje in usposabljanje ter pripomogla k zmanjšanju zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja. V njej so poleg tega poudarjena področja, na katerih je potrebno nadaljnje delo.

| 12. | S programom Erasmus+ je bilo podprtih več transnacionalnih projektov o vključevanju v različnih sektorjih izobraževanja, ki so obravnavali poduspešnost ter zgodnje opuščanje izobraževanja in usposabljanja. V obdobju 2021–2027 je inkluzija ena od glavnih prednostnih nalog programa Erasmus+. Program vključuje tudi posebno prednostno nalogo politike za preprečevanje prikrajšanosti pri učenju, zgodnjega opuščanja šolanja in slabega obvladovanja temeljnih spretnosti, kar deležnikom omogoča financiranje v okviru programa Erasmus+ za izvajanje priporočil glede politik. |
| --- | --- |

12.

S programom Erasmus+ je bilo podprtih več transnacionalnih projektov o vključevanju v različnih sektorjih izobraževanja, ki so obravnavali poduspešnost ter zgodnje opuščanje izobraževanja in usposabljanja. V obdobju 2021–2027 je inkluzija ena od glavnih prednostnih nalog programa Erasmus+. Program vključuje tudi posebno prednostno nalogo politike za preprečevanje prikrajšanosti pri učenju, zgodnjega opuščanja šolanja in slabega obvladovanja temeljnih spretnosti, kar deležnikom omogoča financiranje v okviru programa Erasmus+ za izvajanje priporočil glede politik.

| 13. | V okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (ESI) za obdobje 2014–2020 so bile mobilizirane znatne naložbe za preprečevanje zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja v podporo številnim obsežnim projektom v skladu s priporočilom Sveta iz leta 2011. Evropski socialni sklad plus podpira posameznike in posameznice, regije in države članice, ki se srečujejo s posebnimi izzivi – od okrevanja po pandemiji COVID-19 do izpolnjevanja ciljev EU na področju podnebja, zaposlovanja, socialne vključenosti in izobraževanja. Uporaba skladov ESI in skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 med drugim temelji na specifičnih priporočilih za države, izdanih v okviru evropskega semestra. |
| --- | --- |

13.

V okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (ESI) za obdobje 2014–2020 so bile mobilizirane znatne naložbe za preprečevanje zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja v podporo številnim obsežnim projektom v skladu s priporočilom Sveta iz leta 2011. Evropski socialni sklad plus podpira posameznike in posameznice, regije in države članice, ki se srečujejo s posebnimi izzivi – od okrevanja po pandemiji COVID-19 do izpolnjevanja ciljev EU na področju podnebja, zaposlovanja, socialne vključenosti in izobraževanja. Uporaba skladov ESI in skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 med drugim temelji na specifičnih priporočilih za države, izdanih v okviru evropskega semestra.

| 14. | Instrument za tehnično podporo državam članicam omogoča, da na zahtevo prejmejo podporo za prilagojene reforme na različnih področjih, kot so izboljšanje učnih rezultatov pri otrocih, izboljšanje vzgoje in varstva predšolskih otrok, določitev nacionalnih strategij in akcijskih načrtov za obravnavanje in preprečevanje zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja, razvoj orodij za podporo zaposlovanju in strokovnemu razvoju učiteljev ali priprava in izvajanje reforme učnih načrtov. Več držav članic je Instrument za tehnično podporo in njegov predhodnik, tj. program za podporo strukturnim reformam, uporabilo za podporo reformam v zvezi s preprečevanjem zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja, zlasti kar zadeva otroke z ranljivim ozadjem. |
| --- | --- |

14.

Instrument za tehnično podporo državam članicam omogoča, da na zahtevo prejmejo podporo za prilagojene reforme na različnih področjih, kot so izboljšanje učnih rezultatov pri otrocih, izboljšanje vzgoje in varstva predšolskih otrok, določitev nacionalnih strategij in akcijskih načrtov za obravnavanje in preprečevanje zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja, razvoj orodij za podporo zaposlovanju in strokovnemu razvoju učiteljev ali priprava in izvajanje reforme učnih načrtov. Več držav članic je Instrument za tehnično podporo in njegov predhodnik, tj. program za podporo strukturnim reformam, uporabilo za podporo reformam v zvezi s preprečevanjem zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja, zlasti kar zadeva otroke z ranljivim ozadjem.

| 15. | Otroci in mladostniki za doseganje pozitivnih rezultatov v šoli in življenju potrebujejo uravnotežen nabor kognitivnih, družbenih in čustvenih kompetenc. V priporočilu Sveta z dne 22. maja 2018 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (12) so opredeljene „osebnostna, družbena in učna kompetenca“. Vključuje sposobnost soočati se z negotovostjo in kompleksnostjo, vzdrževati lastno fizično in čustveno dobro počutje, ohranjati fizično in duševno zdravje, razviti sodelujoče in pozitivne odnose, živeti zdravo, v prihodnost usmerjeno življenje ter obvladovati spore v kontekstu vključevanja in podpiranja. |
| --- | --- |

15.

Otroci in mladostniki za doseganje pozitivnih rezultatov v šoli in življenju potrebujejo uravnotežen nabor kognitivnih, družbenih in čustvenih kompetenc. V priporočilu Sveta z dne 22. maja 2018 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (12) so opredeljene „osebnostna, družbena in učna kompetenca“. Vključuje sposobnost soočati se z negotovostjo in kompleksnostjo, vzdrževati lastno fizično in čustveno dobro počutje, ohranjati fizično in duševno zdravje, razviti sodelujoče in pozitivne odnose, živeti zdravo, v prihodnost usmerjeno življenje ter obvladovati spore v kontekstu vključevanja in podpiranja.

| 16. | V Sklepih Sveta o pravičnosti in vključenosti v izobraževanju in usposabljanju za spodbujanje učnega uspeha za vse (13) so države članice pozvane, naj izvajajo ukrepe izobraževalne politike in po potrebi nadaljujejo reforme sistemov izobraževanja in usposabljanja ter pri tem upoštevajo celoten spekter izobraževanja in usposabljanja v okviru celovitega institucionalnega pristopa, da bi okrepili enake možnosti in vključenost ter spodbujali učni uspeh na vseh ravneh in v vseh vrstah izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

16.

V Sklepih Sveta o pravičnosti in vključenosti v izobraževanju in usposabljanju za spodbujanje učnega uspeha za vse (13) so države članice pozvane, naj izvajajo ukrepe izobraževalne politike in po potrebi nadaljujejo reforme sistemov izobraževanja in usposabljanja ter pri tem upoštevajo celoten spekter izobraževanja in usposabljanja v okviru celovitega institucionalnega pristopa, da bi okrepili enake možnosti in vključenost ter spodbujali učni uspeh na vseh ravneh in v vseh vrstah izobraževanja in usposabljanja.

| 17. | V Sklepih Sveta o evropskih učiteljih in mentorjih za prihodnost (14) se priznava, da so učitelji, mentorji in vodstveni delavci šol nepogrešljivo gibalo izobraževanja in usposabljanja, hkrati pa se poudarja, da je treba nujno razvijati in posodabljati njihove kompetence. V sporočilu o evropskem izobraževalnem prostoru in resoluciji Sveta se priznava ključna vloga učiteljev in mentorjev. |
| --- | --- |

17.

V Sklepih Sveta o evropskih učiteljih in mentorjih za prihodnost (14) se priznava, da so učitelji, mentorji in vodstveni delavci šol nepogrešljivo gibalo izobraževanja in usposabljanja, hkrati pa se poudarja, da je treba nujno razvijati in posodabljati njihove kompetence. V sporočilu o evropskem izobraževalnem prostoru in resoluciji Sveta se priznava ključna vloga učiteljev in mentorjev.

| 18. | V priporočilu Sveta z dne 22. maja 2019 o visokokakovostnih sistemih vzgoje in varstva predšolskih otrok (15) je poudarjeno, da dostop do kakovostnih storitev predšolske vzgoje in varstva za vse otroke pripomore k njihovemu zdravemu razvoju in učnemu uspehu ter pomaga zmanjševati socialne neenakosti in razlike v kompetencah med otroki iz različnih socialno-ekonomskih okolij. |
| --- | --- |

18.

V priporočilu Sveta z dne 22. maja 2019 o visokokakovostnih sistemih vzgoje in varstva predšolskih otrok (15) je poudarjeno, da dostop do kakovostnih storitev predšolske vzgoje in varstva za vse otroke pripomore k njihovemu zdravemu razvoju in učnemu uspehu ter pomaga zmanjševati socialne neenakosti in razlike v kompetencah med otroki iz različnih socialno-ekonomskih okolij.

| 19. | V Priporočilu Sveta z dne 29. novembra 2021 o pristopih kombiniranega učenja za visokokakovostno in vključujoče primarno in sekundarno izobraževanje (16) se spodbujajo pristopi kombiniranega učenja, ki kombinirajo okolja učenja v šolskih prostorih in okolja učenja na daljavo, pa tudi digitalna in nedigitalna učna orodja, da bi se oblikovali odpornejši in bolj vključujoči sistemi izobraževanja in usposabljanja. Take prakse omogočajo diverzificirane in diferencirane pristope in orodja za boljšo podporo vsem učencem, zlasti tistim s posebnimi potrebami ali tistim iz prikrajšanih skupin, in povečanje njihove motivacije za učenje. |
| --- | --- |

19.

V Priporočilu Sveta z dne 29. novembra 2021 o pristopih kombiniranega učenja za visokokakovostno in vključujoče primarno in sekundarno izobraževanje (16) se spodbujajo pristopi kombiniranega učenja, ki kombinirajo okolja učenja v šolskih prostorih in okolja učenja na daljavo, pa tudi digitalna in nedigitalna učna orodja, da bi se oblikovali odpornejši in bolj vključujoči sistemi izobraževanja in usposabljanja. Take prakse omogočajo diverzificirane in diferencirane pristope in orodja za boljšo podporo vsem učencem, zlasti tistim s posebnimi potrebami ali tistim iz prikrajšanih skupin, in povečanje njihove motivacije za učenje.

| 20. | V programu znanj in spretnosti za Evropo (17) so opredeljeni ukrepi za okrepitev trajnostne konkurenčnosti, povečanje odpornosti za odzivanje na krize ter pomoč posameznikom in podjetjem pri razvoju ustreznih znanj in spretnosti na podlagi izkušenj, pridobljenih med pandemijo COVID-19. V Priporočilu Sveta z dne 24. novembra 2020 o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (18) je predlagana prenovljena vizija EU glede PIU, ki ima ključno vlogo pri preprečevanju in odpravljanju zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja ter spodbujanju enakih možnosti. |
| --- | --- |

20.

V programu znanj in spretnosti za Evropo (17) so opredeljeni ukrepi za okrepitev trajnostne konkurenčnosti, povečanje odpornosti za odzivanje na krize ter pomoč posameznikom in podjetjem pri razvoju ustreznih znanj in spretnosti na podlagi izkušenj, pridobljenih med pandemijo COVID-19. V Priporočilu Sveta z dne 24. novembra 2020 o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (18) je predlagana prenovljena vizija EU glede PIU, ki ima ključno vlogo pri preprečevanju in odpravljanju zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja ter spodbujanju enakih možnosti.

| 21. | V akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (19) so predstavljeni ukrepi za krepitev digitalnih spretnosti in kompetenc za digitalno preobrazbo, da noben učeči se ne bo zapostavljen in da bodo imeli diplomanti kompetence, ki so potrebne na trgu dela. V njem so predvideni razvoj skupnih smernic za učitelje in druge strokovne delavce v vzgoji in izobraževanju za spodbujanje digitalne pismenosti in boj proti dezinformacijam, posodobitev evropskega okvira digitalnih kompetenc ter predlog priporočila Sveta za izboljšanje zagotavljanja digitalnih spretnosti v izobraževanju in usposabljanju. Hkrati se spodbuja k prizadevanjem za odpravo razlik med spoloma na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike. |
| --- | --- |

21.

V akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (19) so predstavljeni ukrepi za krepitev digitalnih spretnosti in kompetenc za digitalno preobrazbo, da noben učeči se ne bo zapostavljen in da bodo imeli diplomanti kompetence, ki so potrebne na trgu dela. V njem so predvideni razvoj skupnih smernic za učitelje in druge strokovne delavce v vzgoji in izobraževanju za spodbujanje digitalne pismenosti in boj proti dezinformacijam, posodobitev evropskega okvira digitalnih kompetenc ter predlog priporočila Sveta za izboljšanje zagotavljanja digitalnih spretnosti v izobraževanju in usposabljanju. Hkrati se spodbuja k prizadevanjem za odpravo razlik med spoloma na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike.

| 22. | V Priporočilu Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (20) so države članice pozvane, naj pomoči potrebnim otrokom (tj. otrokom, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, zlasti Romom) zagotovijo učinkovit in brezplačen dostop do izobraževanja in šolskih dejavnosti. V strategiji EU o otrokovih pravicah (21) se poziva k vzpostavitvi vključujočega in kakovostnega izobraževanja. V novi evropski strategiji za boljši internet za otroke (BIK+) (22) se poziva k oblikovanju digitalnega okolja, v katerem bodo otroci zaščiteni, opolnomočeni in spoštovani, in poudarja, da bi morali imeti otroci v ranljivem položaju enake možnosti za izkoriščanje priložnosti digitalnega desetletja. |
| --- | --- |

22.

V Priporočilu Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (20) so države članice pozvane, naj pomoči potrebnim otrokom (tj. otrokom, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, zlasti Romom) zagotovijo učinkovit in brezplačen dostop do izobraževanja in šolskih dejavnosti. V strategiji EU o otrokovih pravicah (21) se poziva k vzpostavitvi vključujočega in kakovostnega izobraževanja. V novi evropski strategiji za boljši internet za otroke (BIK+) (22) se poziva k oblikovanju digitalnega okolja, v katerem bodo otroci zaščiteni, opolnomočeni in spoštovani, in poudarja, da bi morali imeti otroci v ranljivem položaju enake možnosti za izkoriščanje priložnosti digitalnega desetletja.

| 23. | V novi generaciji strategij EU za enakost in okvirov politike vključevanja, sprejetih v letih 2020 in 2021 (23), je močan poudarek namenjen spodbujanju pravičnosti in vključevanja ter boju proti diskriminaciji v izobraževanju s ciljno usmerjeno podporo za najbolj prikrajšane in tiste, pri katerih je najbolj prisotno tveganje diskriminacije. |
| --- | --- |

23.

V novi generaciji strategij EU za enakost in okvirov politike vključevanja, sprejetih v letih 2020 in 2021 (23), je močan poudarek namenjen spodbujanju pravičnosti in vključevanja ter boju proti diskriminaciji v izobraževanju s ciljno usmerjeno podporo za najbolj prikrajšane in tiste, pri katerih je najbolj prisotno tveganje diskriminacije.

| 24. | V priporočilu Sveta z dne 30. oktobra 2020 o Mostu do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade in nadomestitvi Priporočila Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino (24) se priporočata pomoč mladim pri vračanju v izobraževanje in usposabljanje z diverzifikacijo ponudbe nadaljnjega izobraževanja ter po potrebi zagotavljanje vrednotenja neformalnega in priložnostnega učenja. Poleg tega pobuda ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve – zastavi si cilj, nauči se, obvladaj, dosezi) pomaga prikrajšanim mladim v starosti od 18 do 30 let, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), pri iskanju poti na trg dela v domači državi, in sicer s kombiniranjem podpore za izobraževanje, poklicno usposabljanje ali zaposlitev in delovno prakso v drugi državi članici EU s ciljem izboljšanja njihovih spretnosti, znanja in izkušenj. |
| --- | --- |

24.

V priporočilu Sveta z dne 30. oktobra 2020 o Mostu do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade in nadomestitvi Priporočila Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino (24) se priporočata pomoč mladim pri vračanju v izobraževanje in usposabljanje z diverzifikacijo ponudbe nadaljnjega izobraževanja ter po potrebi zagotavljanje vrednotenja neformalnega in priložnostnega učenja. Poleg tega pobuda ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve – zastavi si cilj, nauči se, obvladaj, dosezi) pomaga prikrajšanim mladim v starosti od 18 do 30 let, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), pri iskanju poti na trg dela v domači državi, in sicer s kombiniranjem podpore za izobraževanje, poklicno usposabljanje ali zaposlitev in delovno prakso v drugi državi članici EU s ciljem izboljšanja njihovih spretnosti, znanja in izkušenj.

| 25. | Spričo izkušenj, pridobljenih z izvajanjem priporočila Sveta iz leta 2011, novih spoznanj na podlagi raziskav ter posvetovanj z deležniki je nujen širši, bolj vključujoč in sistemski pristop k uspehu v šoli, pri čemer je treba sočasno obravnavati cilj na ravni EU glede temeljnih spretnosti ter cilj glede zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja, obenem pa v celoti vključiti razsežnost dobrobiti. Tak pristop bi moral zagotoviti razvoj kompetenc, potrebnih za uspeh v izobraževanju in življenju, hkrati pa privesti do smiselnih učnih izkušenj, zavzetosti, širše participacije v skupnosti ter prehoda v stabilno odraslost in aktivno državljanstvo. |
| --- | --- |

25.

Spričo izkušenj, pridobljenih z izvajanjem priporočila Sveta iz leta 2011, novih spoznanj na podlagi raziskav ter posvetovanj z deležniki je nujen širši, bolj vključujoč in sistemski pristop k uspehu v šoli, pri čemer je treba sočasno obravnavati cilj na ravni EU glede temeljnih spretnosti ter cilj glede zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja, obenem pa v celoti vključiti razsežnost dobrobiti. Tak pristop bi moral zagotoviti razvoj kompetenc, potrebnih za uspeh v izobraževanju in življenju, hkrati pa privesti do smiselnih učnih izkušenj, zavzetosti, širše participacije v skupnosti ter prehoda v stabilno odraslost in aktivno državljanstvo.

| 26. | Cilja zmanjševanja poduspešnosti in zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja ter spodbujanja uspeha v šoli morajo sistematično obravnavati države članice v vsej EU. Na sistemski ravni so za zagotavljanje usklajene podpore otrokom, mladim in njihovim družinam potrebni usklajenost ukrepov politike, usklajevanje z drugimi ustreznimi področji politike (kot so mladina, zdravje, kultura, socialne storitve, zaposlovanje, stanovanjska politika, pravosodje, migracije in integracija) ter učinkovito sodelovanje med različnimi akterji na vseh ravneh (nacionalni, regionalni, lokalni in šolski). Hkrati bi bilo treba na ravni šol v skladu z nacionalnimi okoliščinami spodbujati vsešolske pristope, v katere bi bili vključeni vsa področja dejavnosti (poučevanje in učenje, načrtovanje in upravljanje itd.) in vsi ključni akterji (učeči se, vodstveni delavci šol, učiteljsko in drugo osebje, starši in družine ter lokalne in širše skupnosti) (25). |
| --- | --- |

26.

Cilja zmanjševanja poduspešnosti in zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja ter spodbujanja uspeha v šoli morajo sistematično obravnavati države članice v vsej EU. Na sistemski ravni so za zagotavljanje usklajene podpore otrokom, mladim in njihovim družinam potrebni usklajenost ukrepov politike, usklajevanje z drugimi ustreznimi področji politike (kot so mladina, zdravje, kultura, socialne storitve, zaposlovanje, stanovanjska politika, pravosodje, migracije in integracija) ter učinkovito sodelovanje med različnimi akterji na vseh ravneh (nacionalni, regionalni, lokalni in šolski). Hkrati bi bilo treba na ravni šol v skladu z nacionalnimi okoliščinami spodbujati vsešolske pristope, v katere bi bili vključeni vsa področja dejavnosti (poučevanje in učenje, načrtovanje in upravljanje itd.) in vsi ključni akterji (učeči se, vodstveni delavci šol, učiteljsko in drugo osebje, starši in družine ter lokalne in širše skupnosti) (25).

| 27. | V tem priporočilu Sveta se v celoti spoštujeta načeli subsidiarnosti in sorazmernosti – |
| --- | --- |

27.

V tem priporočilu Sveta se v celoti spoštujeta načeli subsidiarnosti in sorazmernosti –

DRŽAVAM ČLANICAM PRIPOROČA, NAJ:

| 1. | do leta 2025 na ustrezni ravni razvijejo ali po potrebi še okrepijo integrirano in celovito strategijo (26)
  za uspeh v šoli v skladu s strukturo svojih sistemov izobraževanja in usposabljanja, da bi čim bolj zmanjšali učinke socialno-ekonomskega statusa na rezultate izobraževanja in usposabljanja, spodbujali vključevanje v izobraževanju in usposabljanju ter še zmanjšali zgodnje opuščanje izobraževanja in usposabljanja kot tudi poduspešnost pri osnovnih spretnostih, pri tem pa upoštevali različne ukrepe, predstavljene v okviru politike v Prilogi. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti dobrobiti v šoli kot ključnemu elementu uspeha v šoli. Taka strategija bi morala vključevati preventivne, intervencijske in kompenzacijske ukrepe (vključno z ukrepi, ponujenimi v okviru okrepljenega jamstva za mlade (27)), temeljiti na dokazih ter splošne ukrepe kombinirati s ciljno usmerjenimi in/ali individualiziranimi ukrepi za učeče se, ki potrebujejo dodatno pozornost in podporo v vključujočih okoljih (kot so, odvisno od nacionalnih okoliščin, učeči se iz socialno-ekonomsko prikrajšanega, migrantskega, begunskega ali romskega okolja, tisti z vidnimi ali nevidnimi invalidnostmi, tisti s posebnimi izobraževalnimi potrebami ali duševnimi težavami ter tisti, ki živijo na izoliranih, otoških ali oddaljenih območjih, kot so najbolj oddaljene regije EU). Temeljiti bi morala tudi na strukturiranem sodelovanju med akterji, ki predstavljajo različna področja politike, ravni upravljanja ter ravni izobraževanja in usposabljanja, morala bi biti upravičena do ustreznega financiranja, prav tako pa bi jo moral spremljati jasen načrt izvajanja in ocenjevanja; |
| --- | --- |

1.

do leta 2025 na ustrezni ravni razvijejo ali po potrebi še okrepijo integrirano in celovito strategijo (26)
  za uspeh v šoli v skladu s strukturo svojih sistemov izobraževanja in usposabljanja, da bi čim bolj zmanjšali učinke socialno-ekonomskega statusa na rezultate izobraževanja in usposabljanja, spodbujali vključevanje v izobraževanju in usposabljanju ter še zmanjšali zgodnje opuščanje izobraževanja in usposabljanja kot tudi poduspešnost pri osnovnih spretnostih, pri tem pa upoštevali različne ukrepe, predstavljene v okviru politike v Prilogi. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti dobrobiti v šoli kot ključnemu elementu uspeha v šoli. Taka strategija bi morala vključevati preventivne, intervencijske in kompenzacijske ukrepe (vključno z ukrepi, ponujenimi v okviru okrepljenega jamstva za mlade (27)), temeljiti na dokazih ter splošne ukrepe kombinirati s ciljno usmerjenimi in/ali individualiziranimi ukrepi za učeče se, ki potrebujejo dodatno pozornost in podporo v vključujočih okoljih (kot so, odvisno od nacionalnih okoliščin, učeči se iz socialno-ekonomsko prikrajšanega, migrantskega, begunskega ali romskega okolja, tisti z vidnimi ali nevidnimi invalidnostmi, tisti s posebnimi izobraževalnimi potrebami ali duševnimi težavami ter tisti, ki živijo na izoliranih, otoških ali oddaljenih območjih, kot so najbolj oddaljene regije EU). Temeljiti bi morala tudi na strukturiranem sodelovanju med akterji, ki predstavljajo različna področja politike, ravni upravljanja ter ravni izobraževanja in usposabljanja, morala bi biti upravičena do ustreznega financiranja, prav tako pa bi jo moral spremljati jasen načrt izvajanja in ocenjevanja;

| 2. | razvijejo ali po potrebi še okrepijo sisteme za zbiranje in spremljanje podatkov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki omogočajo sistematično zbiranje kvantitativnih in kvalitativnih podatkov o učečih se in o dejavnikih, ki vplivajo na učne rezultate, zlasti socialno-ekonomsko okolje. Ti sistemi morajo spoštovati varstvo osebnih podatkov in biti skladni z nacionalno zakonodajo. Kolikor je to mogoče, bi morali zagotavljati, da so razčlenjeni podatki in informacije o najrazličnejših vidikih (tudi mnenjih samih učencev) na voljo na različnih ravneh politike ter se uporabljajo (če je to primerno, v anonimizirani obliki) za analizo, preprečevanje in zgodnjo intervencijo ter zasnovo politik, pa tudi za usmerjanje, spremljanje in ocenjevanje zgoraj navedenih strategij; |
| --- | --- |

2.

razvijejo ali po potrebi še okrepijo sisteme za zbiranje in spremljanje podatkov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki omogočajo sistematično zbiranje kvantitativnih in kvalitativnih podatkov o učečih se in o dejavnikih, ki vplivajo na učne rezultate, zlasti socialno-ekonomsko okolje. Ti sistemi morajo spoštovati varstvo osebnih podatkov in biti skladni z nacionalno zakonodajo. Kolikor je to mogoče, bi morali zagotavljati, da so razčlenjeni podatki in informacije o najrazličnejših vidikih (tudi mnenjih samih učencev) na voljo na različnih ravneh politike ter se uporabljajo (če je to primerno, v anonimizirani obliki) za analizo, preprečevanje in zgodnjo intervencijo ter zasnovo politik, pa tudi za usmerjanje, spremljanje in ocenjevanje zgoraj navedenih strategij;

| 3. | v okviru integrirane in celovite strategije v skladu ter v skladu z nacionalnimi okoliščinami kombinirajo preventivne, intervencijske in kompenzacijske ukrepe, kot so tisti, predlagani v okviru politike v Prilogi, v podporo:






  3.1 | učečim se, tako da sistemsko kombinirajo različne ukrepe, ki v središče postavljajo interese in potrebe učečih se ter upoštevajo njihova mnenja; |
| --- | --- | --- |

3.

v okviru integrirane in celovite strategije v skladu ter v skladu z nacionalnimi okoliščinami kombinirajo preventivne, intervencijske in kompenzacijske ukrepe, kot so tisti, predlagani v okviru politike v Prilogi, v podporo:

3.1

učečim se, tako da sistemsko kombinirajo različne ukrepe, ki v središče postavljajo interese in potrebe učečih se ter upoštevajo njihova mnenja;

| 3.2 | vodstvenim delavcem šol, učiteljem, mentorjem in drugemu osebju, tudi v vzgoji in varstvu predšolskih otrok, tako da jim pomagajo pridobiti znanje, spretnosti in kompetence ter nudijo podporo za stalni poklicni razvoj, pa tudi ustrezen čas, prostor in podporo za učinkovito delo z vsemi učečimi se, tudi tistimi, pri katerih obstaja tveganje izključitve, poduspešnosti in zgodnje opustitve šolanja. Upoštevati bi bilo treba (tudi finančno) priznanje in ovrednotenje njihovega dela; |
| --- | --- |

3.2

vodstvenim delavcem šol, učiteljem, mentorjem in drugemu osebju, tudi v vzgoji in varstvu predšolskih otrok, tako da jim pomagajo pridobiti znanje, spretnosti in kompetence ter nudijo podporo za stalni poklicni razvoj, pa tudi ustrezen čas, prostor in podporo za učinkovito delo z vsemi učečimi se, tudi tistimi, pri katerih obstaja tveganje izključitve, poduspešnosti in zgodnje opustitve šolanja. Upoštevati bi bilo treba (tudi finančno) priznanje in ovrednotenje njihovega dela;

| 3.3 | šolam pri razvoju „vsešolskega pristopa“ k uspehu v šoli, v katerem so dejavno in sodelovalno vključeni vsi člani šolske skupnosti (vodstveni delavci šol, učitelji, mentorji in drugo pedagoško osebje, učeči se, starši in družine ter lokalna skupnost) in najrazličnejši deležniki, da bi spodbujali učni uspeh za vse učeče se; |
| --- | --- |

3.3

šolam pri razvoju „vsešolskega pristopa“ k uspehu v šoli, v katerem so dejavno in sodelovalno vključeni vsi člani šolske skupnosti (vodstveni delavci šol, učitelji, mentorji in drugo pedagoško osebje, učeči se, starši in družine ter lokalna skupnost) in najrazličnejši deležniki, da bi spodbujali učni uspeh za vse učeče se;

| 3.4 | ukrepom na sistemski ravni in medsektorskemu pristopu, da bi izboljšali pravičnost v izobraževanju in usposabljanju ter vključenost vanju, hkrati pa spodbujali učni uspeh za vse učeče se, tudi z obravnavanjem struktur in mehanizmov, ki lahko še posebej škodljivo vplivajo na učeče se iz bolj prikrajšanih skupin; |
| --- | --- |

3.4

ukrepom na sistemski ravni in medsektorskemu pristopu, da bi izboljšali pravičnost v izobraževanju in usposabljanju ter vključenost vanju, hkrati pa spodbujali učni uspeh za vse učeče se, tudi z obravnavanjem struktur in mehanizmov, ki lahko še posebej škodljivo vplivajo na učeče se iz bolj prikrajšanih skupin;

| 4. | glede na nacionalne, regionalne in lokalne potrebe optimizirajo uporabo nacionalnih virov in virov EU za naložbe v infrastrukturo, usposabljanje, orodja in vire, da bi povečali vključenost, enakost in dobrobit v izobraževanju, vključno s sredstvi in strokovnim znanjem EU za reforme in naložbe v infrastrukturo, orodja, pedagogiko in oblikovanje zdravih učnih okolij, zlasti programa Erasmus+, mehanizma za okrevanje in odpornost, Evropskega socialnega sklada plus, Evropskega sklada za regionalni razvoj, programa Digitalna Evropa, programa Obzorje Evropa, Instrumenta za tehnično podporo, Sklada za azil, migracije in vključevanje itd., ter poskrbijo, da je uporaba sredstev skladna s splošno strategijo; |
| --- | --- |

4.

glede na nacionalne, regionalne in lokalne potrebe optimizirajo uporabo nacionalnih virov in virov EU za naložbe v infrastrukturo, usposabljanje, orodja in vire, da bi povečali vključenost, enakost in dobrobit v izobraževanju, vključno s sredstvi in strokovnim znanjem EU za reforme in naložbe v infrastrukturo, orodja, pedagogiko in oblikovanje zdravih učnih okolij, zlasti programa Erasmus+, mehanizma za okrevanje in odpornost, Evropskega socialnega sklada plus, Evropskega sklada za regionalni razvoj, programa Digitalna Evropa, programa Obzorje Evropa, Instrumenta za tehnično podporo, Sklada za azil, migracije in vključevanje itd., ter poskrbijo, da je uporaba sredstev skladna s splošno strategijo;

| 5. | poročajo o svoji strategiji, sprejetih ukrepih, ustreznih ureditvah spremljanja in ocenjevanja ter proračunu, dodeljenem v okviru obstoječih ureditev poročanja evropskega izobraževalnega prostora (tudi znotraj strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (2021–2030)) in evropskega semestra; |
| --- | --- |

5.

poročajo o svoji strategiji, sprejetih ukrepih, ustreznih ureditvah spremljanja in ocenjevanja ter proračunu, dodeljenem v okviru obstoječih ureditev poročanja evropskega izobraževalnega prostora (tudi znotraj strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (2021–2030)) in evropskega semestra;

| 6. | dejavno vključujejo mlade v izvajanje priporočila Sveta, med drugim prek mladinskega dialoga EU, da bi zagotovili, da bodo mnenja, stališča in potrebe mladih, tudi tistih s prikrajšanim ozadjem, slišani in upoštevani; |
| --- | --- |

6.

dejavno vključujejo mlade v izvajanje priporočila Sveta, med drugim prek mladinskega dialoga EU, da bi zagotovili, da bodo mnenja, stališča in potrebe mladih, tudi tistih s prikrajšanim ozadjem, slišani in upoštevani;

POZIVA KOMISIJO, NAJ:

| 1. | podpre izvajanje priporočila Sveta in z njim povezanih pobud, kot sta evropsko jamstvo za otroke in okrepljeno jamstvo za mlade, tako da lajša vzajemno učenje in izmenjave med državami članicami ter vsemi ustreznimi deležniki glede učnega uspeha za vse, in sicer z:






  1.1 | izvajanjem strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030), kjer so ključna prednostna področja zmanjševanje zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja, izboljšanje obvladovanja osnovnih spretnosti ter spodbujanje dobrobiti učečih se, učiteljev in mentorjev; |
| --- | --- | --- |

1.

podpre izvajanje priporočila Sveta in z njim povezanih pobud, kot sta evropsko jamstvo za otroke in okrepljeno jamstvo za mlade, tako da lajša vzajemno učenje in izmenjave med državami članicami ter vsemi ustreznimi deležniki glede učnega uspeha za vse, in sicer z:

1.1

izvajanjem strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030), kjer so ključna prednostna področja zmanjševanje zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja, izboljšanje obvladovanja osnovnih spretnosti ter spodbujanje dobrobiti učečih se, učiteljev in mentorjev;

| 1.2 | vzpostavitvijo in spodbujanjem dejavnosti strokovne skupine za oblikovanje podpornega učnega okolja za skupine, pri katerih obstaja tveganje poduspešnosti, in za podpiranje dobrobiti v šoli, ki bo nadaljevala prizadevanja za opredelitev dobrih praks pri razvoju spodbudnih in zdravih učnih okolij, spodbujanju duševnega zdravja, zdravega življenjskega sloga ter telesne in čustvene dobrobiti (vključno z obravnavanjem posttravmatskega stresa) ter preprečevanju ustrahovanja in nasilja v šoli, pa tudi predlogov za učinkovito uvajanje uspešnih praks v šole in priporočil za dejavnosti ozaveščanja na ravni EU in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

1.2

vzpostavitvijo in spodbujanjem dejavnosti strokovne skupine za oblikovanje podpornega učnega okolja za skupine, pri katerih obstaja tveganje poduspešnosti, in za podpiranje dobrobiti v šoli, ki bo nadaljevala prizadevanja za opredelitev dobrih praks pri razvoju spodbudnih in zdravih učnih okolij, spodbujanju duševnega zdravja, zdravega življenjskega sloga ter telesne in čustvene dobrobiti (vključno z obravnavanjem posttravmatskega stresa) ter preprečevanju ustrahovanja in nasilja v šoli, pa tudi predlogov za učinkovito uvajanje uspešnih praks v šole in priporočil za dejavnosti ozaveščanja na ravni EU in nacionalni ravni;

| 1.3 | opredelitvijo in izmenjavo uspešnih praks (vključno z vzajemnim učenjem in vzajemnim mentorstvom), smernic in praktičnih orodij za podporo pri zasnovi, izvajanju in ocenjevanju nacionalnih, regionalnih in lokalnih politik in praks, vključno s tistimi, ki so namenjene učencem s prikrajšanim ozadjem, z uporabo orodij EU za sodelovanje, spletnih platform ter skupnosti za izobraževanje in usposabljanje, vključno s projektom eTwinning, novo evropsko platformo za šolsko izobraževanje, klubom alumnov Erasmus+, ambasadorji centra Cedefop za boj proti zgodnjemu opuščanju šolanja in kotičkom za učenje za večjezična učna gradiva o EU; |
| --- | --- |

1.3

opredelitvijo in izmenjavo uspešnih praks (vključno z vzajemnim učenjem in vzajemnim mentorstvom), smernic in praktičnih orodij za podporo pri zasnovi, izvajanju in ocenjevanju nacionalnih, regionalnih in lokalnih politik in praks, vključno s tistimi, ki so namenjene učencem s prikrajšanim ozadjem, z uporabo orodij EU za sodelovanje, spletnih platform ter skupnosti za izobraževanje in usposabljanje, vključno s projektom eTwinning, novo evropsko platformo za šolsko izobraževanje, klubom alumnov Erasmus+, ambasadorji centra Cedefop za boj proti zgodnjemu opuščanju šolanja in kotičkom za učenje za večjezična učna gradiva o EU;

| 1.4 | ozaveščanjem in spodbujanjem uporabe priložnosti za promocijo, podpiranje in omogočanje vključevanja, pravičnosti in dobrobiti v izobraževanju in usposabljanju v okviru instrumentov EU, kot so Erasmus+, mehanizem za okrevanje in odpornost, Evropski socialni sklad plus, Evropski sklad za regionalni razvoj, program Digitalna Evropa, program Obzorje Evropa, Instrument za tehnično podporo, Sklad za azil, migracije in vključevanje itd.; |
| --- | --- |

1.4

ozaveščanjem in spodbujanjem uporabe priložnosti za promocijo, podpiranje in omogočanje vključevanja, pravičnosti in dobrobiti v izobraževanju in usposabljanju v okviru instrumentov EU, kot so Erasmus+, mehanizem za okrevanje in odpornost, Evropski socialni sklad plus, Evropski sklad za regionalni razvoj, program Digitalna Evropa, program Obzorje Evropa, Instrument za tehnično podporo, Sklad za azil, migracije in vključevanje itd.;

| 1.5 | podpiranjem raziskav in anket po vsej EU, spodbujanjem oblikovanja raziskovalnih mrež ter podpiranjem dialoga med raziskovalci in politiki kot tudi med raziskovalci in strokovnimi delavci; |
| --- | --- |

1.5

podpiranjem raziskav in anket po vsej EU, spodbujanjem oblikovanja raziskovalnih mrež ter podpiranjem dialoga med raziskovalci in politiki kot tudi med raziskovalci in strokovnimi delavci;

| 1.6 | upoštevanjem rezultatov strukturiranega dialoga o digitalnem izobraževanju in spretnostih; |
| --- | --- |

1.6

upoštevanjem rezultatov strukturiranega dialoga o digitalnem izobraževanju in spretnostih;

| 2. | podpre razvoj in razširjanje smernic in virov o učnem uspehu za vse učence (tudi o vključevanju migrantov in učenju jezika) v sodelovanju z državami članicami in za njihovo neobvezno uporabo le-teh, med drugim z nadaljnjim razvojem in promocijo evropske zbirke orodij za šole z naslovom „Spodbujanje vključujočega izobraževanja in boj proti osipništvu“, zbirke navdihujočih praks za vključujoče izobraževanje in državljansko vzgojo ter zbirke orodij centra Cedefop za poklicno izobraževanje in usposabljanje za boj proti zgodnjemu opuščanju šolanja; |
| --- | --- |

2.

podpre razvoj in razširjanje smernic in virov o učnem uspehu za vse učence (tudi o vključevanju migrantov in učenju jezika) v sodelovanju z državami članicami in za njihovo neobvezno uporabo le-teh, med drugim z nadaljnjim razvojem in promocijo evropske zbirke orodij za šole z naslovom „Spodbujanje vključujočega izobraževanja in boj proti osipništvu“, zbirke navdihujočih praks za vključujoče izobraževanje in državljansko vzgojo ter zbirke orodij centra Cedefop za poklicno izobraževanje in usposabljanje za boj proti zgodnjemu opuščanju šolanja;

| 3. | podpre priložnosti za profesionalni razvoj strokovnih delavcev v vzgoji in izobraževanju ter drugih deležnikov z:






  3.1 | izmenjavo dobrih praks na področju izmenjav osebja, projektov in mrež v okviru programa Erasmus+, med drugim prek spletne skupnosti eTwinning, učiteljskih akademij Erasmus+ in centrov poklicne odličnosti; |
| --- | --- | --- |

3.

podpre priložnosti za profesionalni razvoj strokovnih delavcev v vzgoji in izobraževanju ter drugih deležnikov z:

3.1

izmenjavo dobrih praks na področju izmenjav osebja, projektov in mrež v okviru programa Erasmus+, med drugim prek spletne skupnosti eTwinning, učiteljskih akademij Erasmus+ in centrov poklicne odličnosti;

| 3.2 | zagotavljanjem množičnih odprtih spletnih tečajev (MOOC) in izobraževalnih priložnosti (vključno z mikrodokazili) za stalni poklicni razvoj učiteljev, mentorjev, vodstvenih delavcev šol in izobraževalcev učiteljev na novi evropski platformi za šolsko izobraževanje ter spodbujanjem razširjene uporabe teh tečajev; |
| --- | --- |

3.2

zagotavljanjem množičnih odprtih spletnih tečajev (MOOC) in izobraževalnih priložnosti (vključno z mikrodokazili) za stalni poklicni razvoj učiteljev, mentorjev, vodstvenih delavcev šol in izobraževalcev učiteljev na novi evropski platformi za šolsko izobraževanje ter spodbujanjem razširjene uporabe teh tečajev;

| 4. | spremlja izvajanje priporočila Sveta v okviru obstoječih ureditev evropskega izobraževalnega prostora (tudi znotraj strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju) in evropskega semestra (vključno z revidiranim pregledom socialnih kazalnikov) ter o tem izvajanju poroča; |
| --- | --- |

4.

spremlja izvajanje priporočila Sveta v okviru obstoječih ureditev evropskega izobraževalnega prostora (tudi znotraj strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju) in evropskega semestra (vključno z revidiranim pregledom socialnih kazalnikov) ter o tem izvajanju poroča;

| 5. | spremlja napredek pri uresničevanju ciljev na ravni EU in o njem redno poroča v okviru poročil o evropskem izobraževalnem prostoru, hkrati pa v tesnem sodelovanju s stalno skupino za kazalnike in merila razmisli, kako bi bilo mogoče izboljšati spremljanje na ravni EU, zlasti z oceno obstoječih kazalnikov na ravni EU, pa tudi, če je to ustrezno in potrebno, s predlaganjem novih kazalnikov, zlasti o vključevanju in pravičnosti. |
| --- | --- |

5.

spremlja napredek pri uresničevanju ciljev na ravni EU in o njem redno poroča v okviru poročil o evropskem izobraževalnem prostoru, hkrati pa v tesnem sodelovanju s stalno skupino za kazalnike in merila razmisli, kako bi bilo mogoče izboljšati spremljanje na ravni EU, zlasti z oceno obstoječih kazalnikov na ravni EU, pa tudi, če je to ustrezno in potrebno, s predlaganjem novih kazalnikov, zlasti o vključevanju in pravičnosti.

Priporočilo Sveta z dne 28. junija 2011 o politikah za zmanjševanje osipa se nadomesti s tem priporočilom.

V Bruslju, 28. novembra 2022

Za Svet

predsednik

V. BALAŠ

---

(1)  UL C 428, 13.12.2017, str. 10.

1

(2)  Dok. COM(2021) 102 final.

2

(3)  Dok. COM(2020) 625 final.

3

(4)  UL C 66, 26.2.2021, str. 1.

4

(5)  Sklep (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 o evropskem letu mladih (2022) (UL L 462, 28.12.2021, str. 1).

5

(6)  Konferenca o prihodnosti Evrope – Poročilo o končnem izidu, maj 2022, predlog 46 (str. 88).

6

Konferenca o prihodnosti Evrope – Poročilo o končnem izidu

(7)  Čeprav naj bi digitalne spretnosti spadale med osnovne spretnosti, v tem priporočilu niso izrecno obravnavane, saj so že v središču drugih pobud, kot je akcijski načrt za digitalno izobraževanje.

7

(8)  Izraz „begunec“ se v tem dokumentu uporablja v širšem političnem smislu in ne v skladu z opredelitvijo iz Ženevske konvencije in pravnim redom EU na področju azila.

8

(9)  Glej na primer: Koehler, C., Psacharopoulos, G., in Van der Graaf, L., The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof (Vpliv pandemije COVID-19 na izobraževanje otrok iz prikrajšanih okolij in njegove socialno-ekonomske posledice), poročilo NESET-EENEE, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2022; Evropska komisija, Generalni direktorat za izobraževanje, mladino, šport in kulturo, Impacts of COVID-19 on school education (Vplivi pandemije COVID-19 na šolsko izobraževanje), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2022; Blaskó, Z., da Costa, P., in Schnepf, S. V., Learning Loss and Educational Inequalities in Europe: Mapping the Potential Consequences of the COVID-19 Crisis (Izgube pri učenju in neenakosti v izobraževanju v Evropi – Evidentiranje potencialnih posledic krize zaradi COVID-19), dokument za razpravo inštituta IZA št. 14298, Bonn, 2021.

9

The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof

Impacts of COVID-19 on school education

Learning Loss and Educational Inequalities in Europe: Mapping the Potential Consequences of the COVID-19 Crisis

(10)  UL C 191, 1.7.2011, str. 1.

10

(11)  Evropska komisija, Generalni direktorat za izobraževanje, mladino, šport in kulturo (2019), Donlevy, V., Day, L., Andriescu, M., Downes, P., Assessment of the implementation of the 2011 Council Recommendation on policies to reduce early school leaving: final report (Ocena izvajanja Priporočila Sveta iz leta 2011 o politikah za zmanjševanje osipa: končno poročilo), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2019.

11

Assessment of the implementation of the 2011 Council Recommendation on policies to reduce early school leaving: final report

(12)  UL C 189, 4.6.2018, str. 1.

12

(13)  UL C 221, 10.6.2021, str. 3.

13

(14)  UL C 193, 9.6.2020, str. 11.

14

(15)  UL C 189, 5.6.2019, str. 4.

15

(16)  UL C 504, 14.12.2021, str. 21.

16

(17)  Dok. COM(2020) 274 final.

17

(18)  UL C 417, 2.12.2020, str. 1.

18

(19)  Dok. COM(2020) 624 final.

19

(20)  UL L 223, 22.6.2021, str. 14.

20

(21)  Dok. COM(2021) 142 final.

21

(22)  Dok. COM(2022) 212 final.

22

(23)  Strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (2020), akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 (2020), strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov (2020) in z njim povezano priporočilo Sveta (2021), strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 (2020), akcijski načrt za integracijo in vključevanje za obdobje 2021–2027 (2020), strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (2021) ter strategija EU za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja za obdobje 2021–2030 (2021).

23

(24)  UL C 372, 4.11.2020, str. 1.

24

(25)  Glej opredelitev v delovnem dokumentu služb Komisije SWD(2022) 176 final.

25

(26)  Taka strategija se lahko vključi v ustrezne nacionalne strateške dokumente.

26

(27)  Priporočilo Sveta z dne 30. oktobra 2020 o Mostu do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade in nadomestitvi Priporočila Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino (UL C 372, 4.11.2020, str. 1).

27

---

PRILOGA

Okvir politike za uspeh v šoli

V tej prilogi je predlagan okvir politike kot referenčno orodje za nacionalne, regionalne in lokalne oblikovalce politik ter strokovne delavce v izobraževanju in usposabljanju, ki lahko spodbudi sistemski odziv politike za zagotovitev boljših izidov izobraževanja za vse učence.

V tem okviru politike je opisan sistemski pristop za izboljšanje uspeha v šoli za vse učence, ne glede na njihove osebnostne lastnosti ter družinsko, kulturno in socialno-ekonomsko ozadje. Na podlagi dokazov in dobrih praks, zabeleženih v državah članicah EU, in najsodobnejših raziskav opredeljuje ključne pogoje in ukrepe za zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja in poduspešnosti pri temeljnih spretnostih. Temelji na širokem in vključujočem pristopu k uspehu v šoli, v katerem niso pomembni le učni izidi, temveč tudi elementi, kot so osebni, socialni in čustveni razvoj ter dobrobit učencev v šoli. Oprt je na nekatere krovne pogoje (točki 1 in 2) in sklop možnih ukrepov, ki naj bi se spodbujali na šolski in sistemski ravni v skladu s posameznimi nacionalnimi izobraževalnimi sistemi.

1.

| a) | zagotavljanje usklajevanja z drugimi področji politike (kot so mladina, zdravje, kultura, socialne storitve, zaposlovanje, stanovanjska politika, pravosodje, vključevanje beguncev in drugih migrantov in nediskriminacija) ter vzpostavitev trajnega sodelovanja med različnimi ravnmi upravljanja sistema izobraževanja in usposabljanja, pa tudi sistematičen dialog z vsemi ustreznimi deležniki (vključno z učenci, starši in družinami ter tistimi, ki zastopajo stališča bolj marginaliziranih skupin) od faze zasnove pa vse do izvajanja in evalvacije; |
| --- | --- |

a)

zagotavljanje usklajevanja z drugimi področji politike (kot so mladina, zdravje, kultura, socialne storitve, zaposlovanje, stanovanjska politika, pravosodje, vključevanje beguncev in drugih migrantov in nediskriminacija) ter vzpostavitev trajnega sodelovanja med različnimi ravnmi upravljanja sistema izobraževanja in usposabljanja, pa tudi sistematičen dialog z vsemi ustreznimi deležniki (vključno z učenci, starši in družinami ter tistimi, ki zastopajo stališča bolj marginaliziranih skupin) od faze zasnove pa vse do izvajanja in evalvacije;

| b) | uravnotežen, skladen in usklajen nabor ukrepov politike, ki združujejo preventivo, intervencijo in kompenzacijo, z močnim poudarkom na preventivnih in intervencijskih ukrepih; |
| --- | --- |

b)

uravnotežen, skladen in usklajen nabor ukrepov politike, ki združujejo preventivo, intervencijo in kompenzacijo, z močnim poudarkom na preventivnih in intervencijskih ukrepih;

| c) | povezovanje nacionalnih, regionalnih in lokalnih strateških pristopov (kot je primerno) k preprečevanju zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja s pristopi, ki so namenjeni spodbujanju temeljnih spretnosti, obravnavanju ustrahovanja in kibernetskega nadlegovanja (vključno z ustrahovanjem na podlagi spola in spolnim nadlegovanjem) ter podpiranju dobrobiti; |
| --- | --- |

c)

povezovanje nacionalnih, regionalnih in lokalnih strateških pristopov (kot je primerno) k preprečevanju zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja s pristopi, ki so namenjeni spodbujanju temeljnih spretnosti, obravnavanju ustrahovanja in kibernetskega nadlegovanja (vključno z ustrahovanjem na podlagi spola in spolnim nadlegovanjem) ter podpiranju dobrobiti;

| d) | sistematično kombiniranje – v vključujočih okoljih – splošnih, vsešolskih ukrepov za vse učence s ciljno usmerjenimi ukrepi za nekatere učence ali skupine učencev s podobnimi potrebami ali zmernim tveganjem ter bolj individualiziranimi ukrepi za tiste s kompleksnimi ali kroničnimi potrebami in najvišjim tveganjem; |
| --- | --- |

d)

sistematično kombiniranje – v vključujočih okoljih – splošnih, vsešolskih ukrepov za vse učence s ciljno usmerjenimi ukrepi za nekatere učence ali skupine učencev s podobnimi potrebami ali zmernim tveganjem ter bolj individualiziranimi ukrepi za tiste s kompleksnimi ali kroničnimi potrebami in najvišjim tveganjem;

| e) | posvečanje posebne pozornosti otrokom in mladim, ki so izpostavljeni tveganju prikrajšanosti ali diskriminacije, z zagotavljanjem presečnega pristopa in vključevanjem ustreznih ukrepov za ogrožene skupine, kot so otroci iz prikrajšanih socialno-ekonomskih, migrantskih ali romskih okolij, begunci, tisti z vidnimi in nevidnimi invalidnostmi, vključno z dolgotrajnimi ali kratkotrajnimi telesnimi, duševnimi, intelektualnimi ali senzornimi okvarami, ter tisti s posebnimi izobraževalnimi potrebami ali težavami v duševnem zdravju, v sodelovanju s strokovnjaki za socialna in zdravstvena vprašanja; |
| --- | --- |

e)

posvečanje posebne pozornosti otrokom in mladim, ki so izpostavljeni tveganju prikrajšanosti ali diskriminacije, z zagotavljanjem presečnega pristopa in vključevanjem ustreznih ukrepov za ogrožene skupine, kot so otroci iz prikrajšanih socialno-ekonomskih, migrantskih ali romskih okolij, begunci, tisti z vidnimi in nevidnimi invalidnostmi, vključno z dolgotrajnimi ali kratkotrajnimi telesnimi, duševnimi, intelektualnimi ali senzornimi okvarami, ter tisti s posebnimi izobraževalnimi potrebami ali težavami v duševnem zdravju, v sodelovanju s strokovnjaki za socialna in zdravstvena vprašanja;

| f) | posvečanje pozornosti odkrivanju razlik med spoloma pri izobraževanju in usposabljanju, med drugim z okrepljenim spremljanjem uspešnosti dečkov in deklic, ter po potrebi vzpostavitev posebnih ukrepov; |
| --- | --- |

f)

posvečanje pozornosti odkrivanju razlik med spoloma pri izobraževanju in usposabljanju, med drugim z okrepljenim spremljanjem uspešnosti dečkov in deklic, ter po potrebi vzpostavitev posebnih ukrepov;

| g) | upoštevanje pomena neformalnih in priložnostnih izobraževalnih procesov za učni uspeh ter vključevanja vseh ustreznih partnerjev; |
| --- | --- |

g)

upoštevanje pomena neformalnih in priložnostnih izobraževalnih procesov za učni uspeh ter vključevanja vseh ustreznih partnerjev;

| h) | uporabo pristopa na podlagi dokazov, ki črpa iz zanesljivih sistemov zbiranja in spremljanja podatkov (glej točko 2) ter najnovejših kvantitativnih in kvalitativnih raziskav, z upoštevanjem praks in orodij, ki dokazano uspešno prispevajo k doseganju učnega uspeha za vse učence. To vključuje črpanje navdiha iz virov, zagotovljenih na evropski ravni, kot so evropska zbirka orodij za šole, zbirka navdihujočih praks za vključujoče izobraževanje in državljansko vzgojo, zbirka orodij centra Cedefop za poklicno izobraževanje in usposabljanje za boj proti osipništvu ter popis shem in praks za vseživljenjsko svetovanje; |
| --- | --- |

h)

uporabo pristopa na podlagi dokazov, ki črpa iz zanesljivih sistemov zbiranja in spremljanja podatkov (glej točko 2) ter najnovejših kvantitativnih in kvalitativnih raziskav, z upoštevanjem praks in orodij, ki dokazano uspešno prispevajo k doseganju učnega uspeha za vse učence. To vključuje črpanje navdiha iz virov, zagotovljenih na evropski ravni, kot so evropska zbirka orodij za šole, zbirka navdihujočih praks za vključujoče izobraževanje in državljansko vzgojo, zbirka orodij centra Cedefop za poklicno izobraževanje in usposabljanje za boj proti osipništvu ter popis shem in praks za vseživljenjsko svetovanje;

| i) | dodeljevanje sorazmernih virov, vključno z uporabo EU in nacionalnih sredstev, ter druge podpore za reforme in naložbe v izobraževalna orodja, infrastrukturo in pedagogiko (zlasti iz programa Erasmus+, mehanizma za okrevanje in odpornost, Evropskega socialnega sklada plus, Evropskega sklada za regionalni razvoj, programa Digitalna Evropa, programa Obzorje Evropa, Instrumenta za tehnično podporo, Sklada za azil, migracije in vključevanje ter sheme financiranja Instrument za povezovanje Evrope (IPE2)); |
| --- | --- |

i)

dodeljevanje sorazmernih virov, vključno z uporabo EU in nacionalnih sredstev, ter druge podpore za reforme in naložbe v izobraževalna orodja, infrastrukturo in pedagogiko (zlasti iz programa Erasmus+, mehanizma za okrevanje in odpornost, Evropskega socialnega sklada plus, Evropskega sklada za regionalni razvoj, programa Digitalna Evropa, programa Obzorje Evropa, Instrumenta za tehnično podporo, Sklada za azil, migracije in vključevanje ter sheme financiranja Instrument za povezovanje Evrope (IPE2));

| j) | vzpostavitev načrta izvajanja z jasnimi cilji in mejniki, načrta spremljanja in ocenjevanja ter oblikovanja mehanizma ali strukture za usklajevanje na ravni, ki je primerna glede na nacionalne okoliščine, da se olajša sodelovanje, podpre izvajanje ter omogočijo spremljanje, ocenjevanje in pregled politike. |
| --- | --- |

j)

vzpostavitev načrta izvajanja z jasnimi cilji in mejniki, načrta spremljanja in ocenjevanja ter oblikovanja mehanizma ali strukture za usklajevanje na ravni, ki je primerna glede na nacionalne okoliščine, da se olajša sodelovanje, podpre izvajanje ter omogočijo spremljanje, ocenjevanje in pregled politike.

2.

| a) | na vseh ravneh politike (nacionalni, regionalni in lokalni) omogočati analizo obsega in pogostosti poduspešnosti in zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja ter možnih vzrokov zanju, vključno z zbiranjem mnenj marginaliziranih učečih se in družin; |
| --- | --- |

a)

na vseh ravneh politike (nacionalni, regionalni in lokalni) omogočati analizo obsega in pogostosti poduspešnosti in zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja ter možnih vzrokov zanju, vključno z zbiranjem mnenj marginaliziranih učečih se in družin;

| b) | biti namenjeni zasnovi in usmerjanju razvoja politike, spremljanju izvajanja ter ocenjevanju uspešnosti in učinkovitosti sprejetih ukrepov; |
| --- | --- |

b)

biti namenjeni zasnovi in usmerjanju razvoja politike, spremljanju izvajanja ter ocenjevanju uspešnosti in učinkovitosti sprejetih ukrepov;

| c) | omogočati zgodnje zaznavanje in odkrivanje učencev, ki so izpostavljeni tveganju zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja, in tistih, ki so ju že opustili, da se zagotovi pravočasna in ustrezna podpora brez označevanja ali stigmatizacije takšnih učencev; |
| --- | --- |

c)

omogočati zgodnje zaznavanje in odkrivanje učencev, ki so izpostavljeni tveganju zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja, in tistih, ki so ju že opustili, da se zagotovi pravočasna in ustrezna podpora brez označevanja ali stigmatizacije takšnih učencev;

| d) | zagotavljati podlago za razvoj učinkovitega svetovanja in podpore za šole. |
| --- | --- |

d)

zagotavljati podlago za razvoj učinkovitega svetovanja in podpore za šole.

Najbolje bi bilo, če bi podatki in informacije zajemali vse ravni (vzgojo in varstvo predšolskih otrok, primarno ter nižje in višje sekundarno izobraževanje) in vrste izobraževanja in usposabljanja (tudi poklicno izobraževanje in usposabljanje) ter bili na voljo na različnih ravneh politike, vsekakor pa morajo biti skladni z zakonodajo o varstvu osebnih podatkov. Zbirati bi bilo treba kvantitativne in kvalitativne informacije, skladno z nacionalnimi okoliščinami, z visoko ravnjo razčlenjenosti (med drugim npr. o spolu, socialno-ekonomskem ozadju, migrantskem ozadju, regionalnih razlikah itd.), pa tudi o najrazličnejših dejavnikih, ki negativno ali pozitivno vplivajo na učne rezultate (kot so med drugim udeležba v vzgoji in varstvu predšolskih otrok, prisotnost, udejstvovanje v učnih procesih, dosežki pri osnovnih spretnostih, dobrobit v šoli, duševno zdravje, občutek pripadnosti, vedenjske težave, doživljanje diskriminacije).

3.

| | preventivni ukrepi







  a) | zagotavljanje zgodnjega prepoznavanja dejavnikov tveganja, kot so učne težave, razvojne težave, jezikovne kompetence in posebne izobraževalne potrebe, vključno s socialnimi in čustvenimi težavami, ter zgodnjega odkrivanja učečih se, ki so izpostavljeni tveganju poduspešnosti in opustitve šolanja, ob izogibanju označevanja in stigmatizacije; |
| --- | --- | --- |

preventivni ukrepi

a)

zagotavljanje zgodnjega prepoznavanja dejavnikov tveganja, kot so učne težave, razvojne težave, jezikovne kompetence in posebne izobraževalne potrebe, vključno s socialnimi in čustvenimi težavami, ter zgodnjega odkrivanja učečih se, ki so izpostavljeni tveganju poduspešnosti in opustitve šolanja, ob izogibanju označevanja in stigmatizacije;

| b) | razvoj učnih načrtov, ki so osredotočeni na učeče se, temeljijo na vključujoči in odnosni pedagogiki ter omogočajo diverzificirane in posamezniku prilagojene oblike poučevanja in učenja. Po potrebi bi bilo treba razmisliti o dejavnem sodelovanju otrok in mladih pri ustvarjanju učnih gradiv, zlasti kar zadeva vire za preprečevanje ustrahovanja, družbeno in čustveno vzgojo, reševanje sporov in premagovanje predsodkov; |
| --- | --- |

b)

razvoj učnih načrtov, ki so osredotočeni na učeče se, temeljijo na vključujoči in odnosni pedagogiki ter omogočajo diverzificirane in posamezniku prilagojene oblike poučevanja in učenja. Po potrebi bi bilo treba razmisliti o dejavnem sodelovanju otrok in mladih pri ustvarjanju učnih gradiv, zlasti kar zadeva vire za preprečevanje ustrahovanja, družbeno in čustveno vzgojo, reševanje sporov in premagovanje predsodkov;

| c) | vključitev družbene in čustvene vzgoje, preprečevanja ustrahovanja ter duševnega in telesnega zdravja v učne načrte vse od vzgoje in varstva predšolskih otrok do višjega sekundarnega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

c)

vključitev družbene in čustvene vzgoje, preprečevanja ustrahovanja ter duševnega in telesnega zdravja v učne načrte vse od vzgoje in varstva predšolskih otrok do višjega sekundarnega izobraževanja in usposabljanja;

| d) | krepitev kompetenc v enem ali več jezikih šolanja, hkrati pa spoštovanje in podpiranje jezikovne raznolikosti učečih se kot pedagoškega vira za nadaljnje učenje in učne dosežke. To lahko na primer vključuje oceno predhodnega jezikovnega znanja, močno podporo učečemu se v maternem jeziku (prvi jezik) in jeziku šolanja, dostop do pouka v jeziku, ki ga učenec govori doma, ter mehanizme za podporo pri prehodu iz sprejemnih v običajne razrede na različnih ravneh izobraževanja, kjer je to ustrezno; |
| --- | --- |

d)

krepitev kompetenc v enem ali več jezikih šolanja, hkrati pa spoštovanje in podpiranje jezikovne raznolikosti učečih se kot pedagoškega vira za nadaljnje učenje in učne dosežke. To lahko na primer vključuje oceno predhodnega jezikovnega znanja, močno podporo učečemu se v maternem jeziku (prvi jezik) in jeziku šolanja, dostop do pouka v jeziku, ki ga učenec govori doma, ter mehanizme za podporo pri prehodu iz sprejemnih v običajne razrede na različnih ravneh izobraževanja, kjer je to ustrezno;

| e) | zlasti podpiranje učenja jezika šolanja pri beguncih in sveže prispelih migrantih z zgodnjim vključevanjem v običajne razrede in učne načrte, skupaj z dodatno individualno podporo, zagotovljeno na ustrezni ravni, za hitrejše socialno in akademsko učenje. Poleg udejstvovanja staršev imajo lahko ključno vlogo tudi stalni dostop do jezikovne in akademske podpore, karierno svetovanje na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja ter medkulturno izobraževanje; |
| --- | --- |

e)

zlasti podpiranje učenja jezika šolanja pri beguncih in sveže prispelih migrantih z zgodnjim vključevanjem v običajne razrede in učne načrte, skupaj z dodatno individualno podporo, zagotovljeno na ustrezni ravni, za hitrejše socialno in akademsko učenje. Poleg udejstvovanja staršev imajo lahko ključno vlogo tudi stalni dostop do jezikovne in akademske podpore, karierno svetovanje na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja ter medkulturno izobraževanje;

| f) | spodbujanje interaktivnih in izkustvenih pedagoških kulturno in jezikovno odzivnih pristopov, da učeči se med učenjem razvijejo avtonomijo in odgovornost ter se opolnomočijo za dejavni razvoj lastnih kompetenc. Takšni pristopi lahko vključujejo priložnosti za kombinirano učenje (vključno z digitalnimi viri, dostopom do knjižnic, laboratorijev, muzejev, drugih kulturnih ustanov, kot so glasbene in umetniške šole, skupnostnih centrov in narave), ob upoštevanju potreb učečih se z invalidnostmi ali posebnimi izobraževanimi potrebami, pa tudi prilagodljivo in heterogeno organizacijo časa in okolja za učenje, transdisciplinarno poučevanje in učenje, sodelovalno učenje in vrstniško podporo ter uporabo podpornih tehnologij za učeče se z invalidnostmi; |
| --- | --- |

f)

spodbujanje interaktivnih in izkustvenih pedagoških kulturno in jezikovno odzivnih pristopov, da učeči se med učenjem razvijejo avtonomijo in odgovornost ter se opolnomočijo za dejavni razvoj lastnih kompetenc. Takšni pristopi lahko vključujejo priložnosti za kombinirano učenje (vključno z digitalnimi viri, dostopom do knjižnic, laboratorijev, muzejev, drugih kulturnih ustanov, kot so glasbene in umetniške šole, skupnostnih centrov in narave), ob upoštevanju potreb učečih se z invalidnostmi ali posebnimi izobraževanimi potrebami, pa tudi prilagodljivo in heterogeno organizacijo časa in okolja za učenje, transdisciplinarno poučevanje in učenje, sodelovalno učenje in vrstniško podporo ter uporabo podpornih tehnologij za učeče se z invalidnostmi;

| g) | spodbujanje praks ocenjevanja, ki odražajo in podpirajo osebne učne potrebe in poti, zlasti z obsežno uporabo formativnega in stalnega ocenjevanja ter s kombiniranjem več digitalnih in nedigitalnih oblik in orodij (npr. portfeljev, vrstniškega ocenjevanja in samoocenjevanja), ki so vključujoči, kulturno odzivni in participativni; |
| --- | --- |

g)

spodbujanje praks ocenjevanja, ki odražajo in podpirajo osebne učne potrebe in poti, zlasti z obsežno uporabo formativnega in stalnega ocenjevanja ter s kombiniranjem več digitalnih in nedigitalnih oblik in orodij (npr. portfeljev, vrstniškega ocenjevanja in samoocenjevanja), ki so vključujoči, kulturno odzivni in participativni;

| | intervencijski ukrepi







  h) | zagotavljanje okvirov v šolah, ki omogočajo ciljno usmerjeno podporo vsem učečim se z učnimi težavami ali izpostavljenostjo tveganju poduspešnosti, in sicer z večdisciplinarnim in skupinskim pristopom (npr. programi udejstvovanja staršev na podlagi vsešolskega pristopa, sheme mentorstva, vključno z vrstniškim mentorstvom, mobilizacija podpornega osebja, dodatni čas za učenje med šolskim letom in/ali počitnicami, dostop do dodatnih učnih okolij); |
| --- | --- | --- |

intervencijski ukrepi

h)

zagotavljanje okvirov v šolah, ki omogočajo ciljno usmerjeno podporo vsem učečim se z učnimi težavami ali izpostavljenostjo tveganju poduspešnosti, in sicer z večdisciplinarnim in skupinskim pristopom (npr. programi udejstvovanja staršev na podlagi vsešolskega pristopa, sheme mentorstva, vključno z vrstniškim mentorstvom, mobilizacija podpornega osebja, dodatni čas za učenje med šolskim letom in/ali počitnicami, dostop do dodatnih učnih okolij);

| i) | v vključujočih in dostopnih okoljih ponujanje okrepljene individualizirane podpore za učeče se z večplastnimi, kompleksnimi potrebami, vključno s socialnimi in čustvenimi potrebami ter potrebami na področju duševnega zdravja (npr. osebno inštruiranje, individualni načrti učenja, posredovanje strokovnjaka s področja čustvovanja, psihoterapevtska posredovanja, večdisciplinarne ekipe, podpora družini); |
| --- | --- |

i)

v vključujočih in dostopnih okoljih ponujanje okrepljene individualizirane podpore za učeče se z večplastnimi, kompleksnimi potrebami, vključno s socialnimi in čustvenimi potrebami ter potrebami na področju duševnega zdravja (npr. osebno inštruiranje, individualni načrti učenja, posredovanje strokovnjaka s področja čustvovanja, psihoterapevtska posredovanja, večdisciplinarne ekipe, podpora družini);

| j) | na ravni šole ali v partnerstvu z drugimi akterji zagotavljanje rešitev za učeče se, ki imajo zaradi socialno-ekonomskega ozadja težave pri zadovoljevanju svojih osnovnih potreb (npr. pomanjkanje izobraževalnih gradiv, težave, povezane s prevozom, lakota, pomanjkljiva prehrana in pomanjkanje spanja); |
| --- | --- |

j)

na ravni šole ali v partnerstvu z drugimi akterji zagotavljanje rešitev za učeče se, ki imajo zaradi socialno-ekonomskega ozadja težave pri zadovoljevanju svojih osnovnih potreb (npr. pomanjkanje izobraževalnih gradiv, težave, povezane s prevozom, lakota, pomanjkljiva prehrana in pomanjkanje spanja);

| k) | zagotavljanje ciljno usmerjenih programov finančne in/ali druge podpore za prikrajšane učeče se, da se jim olajšata napredovanje na sekundarno in terciarno raven izobraževanja in usposabljanja ter uspešno dokončanje izobraževanja na višji sekundarni ravni za pridobitev ustreznih kvalifikacij; |
| --- | --- |

k)

zagotavljanje ciljno usmerjenih programov finančne in/ali druge podpore za prikrajšane učeče se, da se jim olajšata napredovanje na sekundarno in terciarno raven izobraževanja in usposabljanja ter uspešno dokončanje izobraževanja na višji sekundarni ravni za pridobitev ustreznih kvalifikacij;

| l) | zagotavljanje ureditev financiranja za begunske in na novo prispele migrantske učeče se, da se jim zagotovita dostop do šolnine ali pripravljalnih tečajev, kjer je to potrebno, ter nemoten vstop v sisteme izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh; |
| --- | --- |

l)

zagotavljanje ureditev financiranja za begunske in na novo prispele migrantske učeče se, da se jim zagotovita dostop do šolnine ali pripravljalnih tečajev, kjer je to potrebno, ter nemoten vstop v sisteme izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh;

| | kombinirani intervencijski/kompenzacijski ukrepi







  m) | zagotavljanje socialne, čustvene in psihološke podpore učečim se, zlasti tistim z obremenjujočimi izkušnjami iz otroštva, travmami ter hudo socialno ali čustveno stisko, ki ovirajo njihovo udejstvovanje v šoli. To bi lahko vključevalo krepitev vloge svetovalcev in mentorjev med osebjem, olajšanje dostopa učencev do strokovnjakov in storitev na področju duševnega zdravja v šolah in zunaj njih ter zgodnje posredovanje pri žrtvah in storilcih ustrahovanja; vzpostavitev podpore vrstnikov in skupnosti za preprečevanje ustrahovanja/kibernetskega nadlegovanja ter obravnavanje vseh oblik diskriminacije; |
| --- | --- | --- |

kombinirani intervencijski/kompenzacijski ukrepi

m)

zagotavljanje socialne, čustvene in psihološke podpore učečim se, zlasti tistim z obremenjujočimi izkušnjami iz otroštva, travmami ter hudo socialno ali čustveno stisko, ki ovirajo njihovo udejstvovanje v šoli. To bi lahko vključevalo krepitev vloge svetovalcev in mentorjev med osebjem, olajšanje dostopa učencev do strokovnjakov in storitev na področju duševnega zdravja v šolah in zunaj njih ter zgodnje posredovanje pri žrtvah in storilcih ustrahovanja; vzpostavitev podpore vrstnikov in skupnosti za preprečevanje ustrahovanja/kibernetskega nadlegovanja ter obravnavanje vseh oblik diskriminacije;

| n) | zagotavljanje dostopa do pravične, odzivne in ustrezne podpore beguncem in sveže prispelim migrantom, vključno s socialno, čustveno in psihološko podporo, da bi lažje premagali izzive, povezane s posttravmatskim stresom in izkušnjo migracije ali integracije. Socialna in čustvena podpora bi morali biti vključeni v širši medsektorski sistem, da bi se upoštevale vse njihove posebne potrebe, v sodelovanju s socialnimi in zdravstvenimi službami, ustanovami za duševno zdravje ter vsemi drugimi ustreznimi službami in ustanovami, pa tudi v tesnem sodelovanju z učečimi se ter njihovimi družinami ali skrbniki; |
| --- | --- |

n)

zagotavljanje dostopa do pravične, odzivne in ustrezne podpore beguncem in sveže prispelim migrantom, vključno s socialno, čustveno in psihološko podporo, da bi lažje premagali izzive, povezane s posttravmatskim stresom in izkušnjo migracije ali integracije. Socialna in čustvena podpora bi morali biti vključeni v širši medsektorski sistem, da bi se upoštevale vse njihove posebne potrebe, v sodelovanju s socialnimi in zdravstvenimi službami, ustanovami za duševno zdravje ter vsemi drugimi ustreznimi službami in ustanovami, pa tudi v tesnem sodelovanju z učečimi se ter njihovimi družinami ali skrbniki;

| o) | lajšanje dostopa do obšolskih in zunajšolskih dejavnosti (med drugim športa, umetnosti, prostovoljstva ali mladinskega dela) ter izboljšanje dokumentiranja in vrednotenja učnih rezultatov učečih se; |
| --- | --- |

o)

lajšanje dostopa do obšolskih in zunajšolskih dejavnosti (med drugim športa, umetnosti, prostovoljstva ali mladinskega dela) ter izboljšanje dokumentiranja in vrednotenja učnih rezultatov učečih se;

| p) | okrepitev šolskega svetovalnega dela, kariernega svetovanja in svetovanja ter poklicne vzgoje za podporo pridobivanju spretnosti in kompetenc za upravljanje poklicne poti. To bi moralo vključevati dejavnosti v okviru učnih načrtov in zunaj njih, kot so učenje na delovnem mestu, obiski na delovnem mestu, sledenje na delovnem mestu, karierne igre ali informativni tečaji. |
| --- | --- |

p)

okrepitev šolskega svetovalnega dela, kariernega svetovanja in svetovanja ter poklicne vzgoje za podporo pridobivanju spretnosti in kompetenc za upravljanje poklicne poti. To bi moralo vključevati dejavnosti v okviru učnih načrtov in zunaj njih, kot so učenje na delovnem mestu, obiski na delovnem mestu, sledenje na delovnem mestu, karierne igre ali informativni tečaji.

4.

| | preventivni ukrepi







  a) | vključevanje, enakost in raznolikost, razumevanje poduspešnosti in neudejstvovanja ter obravnavanje dobrobiti, duševnega zdravja in ustrahovanja vključiti v vse obvezne programe začetnega izobraževanja učiteljev; |
| --- | --- | --- |

preventivni ukrepi

a)

vključevanje, enakost in raznolikost, razumevanje poduspešnosti in neudejstvovanja ter obravnavanje dobrobiti, duševnega zdravja in ustrahovanja vključiti v vse obvezne programe začetnega izobraževanja učiteljev;

| b) | zagotavljanje, da visokokakovostno in na raziskavah temelječe začetno izobraževanje učiteljev ter stalni strokovni razvoj vodstvene delavce šol, učitelje, mentorje in drugo izobraževalno osebje pripravita na to, da bodo:






  — | razumeli dejavnike tveganja in zaščitne dejavnike, ki lahko vplivajo na učno uspešnost, neudejstvovanje ali zgodnje opuščanje izobraževanja in usposabljanja ter socialne, čustvene in vedenjske težave, |
| --- | --- | --- |

b)

zagotavljanje, da visokokakovostno in na raziskavah temelječe začetno izobraževanje učiteljev ter stalni strokovni razvoj vodstvene delavce šol, učitelje, mentorje in drugo izobraževalno osebje pripravita na to, da bodo:

—

razumeli dejavnike tveganja in zaščitne dejavnike, ki lahko vplivajo na učno uspešnost, neudejstvovanje ali zgodnje opuščanje izobraževanja in usposabljanja ter socialne, čustvene in vedenjske težave,

| — | razumeli vprašanja dobrobiti, invalidnosti in duševnega zdravja, vključno s posttravmatskim stresom, ter podpirali razvoj družbenih in čustvenih kompetenc pri učencih, |
| --- | --- |

—

razumeli vprašanja dobrobiti, invalidnosti in duševnega zdravja, vključno s posttravmatskim stresom, ter podpirali razvoj družbenih in čustvenih kompetenc pri učencih,

| — | razvili kompetence za poučevanje v večjezičnih in večkulturnih okoljih, |
| --- | --- |

—

razvili kompetence za poučevanje v večjezičnih in večkulturnih okoljih,

| — | prepoznali in odpravljali spolne stereotipe pri poučevanju in učenju (vključno z nizkimi pričakovanji glede dosežkov dečkov ter razlikami med spoloma v naravoslovju, tehnologiji, inženirstvu in matematiki) ter razvili prakse poučevanja, ki upoštevajo spol ter bolj motivirajo in spodbujajo udejstvovanje dečkov in deklic, |
| --- | --- |

—

prepoznali in odpravljali spolne stereotipe pri poučevanju in učenju (vključno z nizkimi pričakovanji glede dosežkov dečkov ter razlikami med spoloma v naravoslovju, tehnologiji, inženirstvu in matematiki) ter razvili prakse poučevanja, ki upoštevajo spol ter bolj motivirajo in spodbujajo udejstvovanje dečkov in deklic,

| — | prepoznali in obravnavali različne vrste učnih težav, |
| --- | --- |

—

prepoznali in obravnavali različne vrste učnih težav,

| — | uporabljali sodelovalne prakse ter delali v večdisciplinarnih skupinah v šoli in z zunanjimi partnerji; |
| --- | --- |

—

uporabljali sodelovalne prakse ter delali v večdisciplinarnih skupinah v šoli in z zunanjimi partnerji;

| — | po potrebi uporabljali raznolike učne pristope, orodja in okolja ter dejavno uvajali kombinirano učenje, ki med drugim združuje dejavnosti v zaprtih prostorih in na prostem, individualizirano in skupinsko poučevanje in učenje, digitalne in nedigitalne vire; |
| --- | --- |

—

po potrebi uporabljali raznolike učne pristope, orodja in okolja ter dejavno uvajali kombinirano učenje, ki med drugim združuje dejavnosti v zaprtih prostorih in na prostem, individualizirano in skupinsko poučevanje in učenje, digitalne in nedigitalne vire;

| — | pri poučevanju in učenju uporabljali metode in orodja formativnega ocenjevanja, |
| --- | --- |

—

pri poučevanju in učenju uporabljali metode in orodja formativnega ocenjevanja,

| — | spodbujali pozitivno učno vzdušje z vodenjem razreda, preprečevanjem ustrahovanja in strategijami za reševanje sporov ter vzpostavljali odnos zaupanja z učečimi se, starši, družinami in skrbniki, zlasti s tistimi iz bolj prikrajšanih okolij; |
| --- | --- |

—

spodbujali pozitivno učno vzdušje z vodenjem razreda, preprečevanjem ustrahovanja in strategijami za reševanje sporov ter vzpostavljali odnos zaupanja z učečimi se, starši, družinami in skrbniki, zlasti s tistimi iz bolj prikrajšanih okolij;

| c) | zagotavljanje spodbud učiteljem, mentorjem, vodstvenim delavcem šol in drugim strokovnim delavcem v vzgoji in izobraževanju za delo v šolah z visokim deležem učencev s socialno-ekonomsko prikrajšanim ozadjem; spodbujanje študentov, ki se izobražujejo za učitelje, za opravljanje delovne prakse v takšnih šolah; |
| --- | --- |

c)

zagotavljanje spodbud učiteljem, mentorjem, vodstvenim delavcem šol in drugim strokovnim delavcem v vzgoji in izobraževanju za delo v šolah z visokim deležem učencev s socialno-ekonomsko prikrajšanim ozadjem; spodbujanje študentov, ki se izobražujejo za učitelje, za opravljanje delovne prakse v takšnih šolah;

| d) | zagotavljanje, da je vse osebje, ki se ukvarja s poklicno vzgojo in učnim ali kariernim svetovanjem, usposobljeno in kvalificirano ter da ima dostop do začetnega in nadaljevalnega usposabljanja; |
| --- | --- |

d)

zagotavljanje, da je vse osebje, ki se ukvarja s poklicno vzgojo in učnim ali kariernim svetovanjem, usposobljeno in kvalificirano ter da ima dostop do začetnega in nadaljevalnega usposabljanja;

| e) | podpiranje dobrobiti učiteljev, mentorjev, vodstvenih delavcev šol in drugih šolskih strokovnih delavcev ter izboljšanje privlačnosti učiteljskega poklica, med drugim z zagotavljanjem ustreznih delovnih pogojev, strokovne avtonomije ter dejavnega vključevanja učiteljev in mentorjev v vodenje šol, visokokakovostnega začetnega izobraževanja in stalnega profesionalnega razvoja, dostopa do podpore ter strokovnjakov in storitev na področju duševnega zdravja, sodelovanja in vzajemne podpore; |
| --- | --- |

e)

podpiranje dobrobiti učiteljev, mentorjev, vodstvenih delavcev šol in drugih šolskih strokovnih delavcev ter izboljšanje privlačnosti učiteljskega poklica, med drugim z zagotavljanjem ustreznih delovnih pogojev, strokovne avtonomije ter dejavnega vključevanja učiteljev in mentorjev v vodenje šol, visokokakovostnega začetnega izobraževanja in stalnega profesionalnega razvoja, dostopa do podpore ter strokovnjakov in storitev na področju duševnega zdravja, sodelovanja in vzajemne podpore;

| | intervencijski ukrepi







  f) | olajšanje izmenjav osebja, vzajemnega učenja in vzajemne podpore med učitelji, mentorji ter drugimi strokovnimi delavci v vzgoji in izobraževanju ter strokovnjaki prek mreženja, sledenja na delovnem mestu, seminarjev in učnih skupnosti s strokovnjaki z več področij, pa tudi dostopa do strokovnih centrov in ustreznih virov, ki so lahko v pomoč pri prilagajanju poučevanja in učenja specifičnim potrebam vseh učencev; zlasti zagotavljanje dostopa do specializiranih centrov za vire ali svetovalnih skupin, ki lahko zagotovijo potrebna orodja in pedagogike za podporo begunskim in sveže prispelim migrantskim učencem ter delo v več krajih in šolah; |
| --- | --- | --- |

intervencijski ukrepi

f)

olajšanje izmenjav osebja, vzajemnega učenja in vzajemne podpore med učitelji, mentorji ter drugimi strokovnimi delavci v vzgoji in izobraževanju ter strokovnjaki prek mreženja, sledenja na delovnem mestu, seminarjev in učnih skupnosti s strokovnjaki z več področij, pa tudi dostopa do strokovnih centrov in ustreznih virov, ki so lahko v pomoč pri prilagajanju poučevanja in učenja specifičnim potrebam vseh učencev; zlasti zagotavljanje dostopa do specializiranih centrov za vire ali svetovalnih skupin, ki lahko zagotovijo potrebna orodja in pedagogike za podporo begunskim in sveže prispelim migrantskim učencem ter delo v več krajih in šolah;

| g) | preučitev, kjer je to mogoče, kako lahko alternativne poti vstopa v učiteljski poklic spodbujajo večjo raznolikost med strokovnimi delavci v vzgoji in izobraževanju ter odprejo učiteljski poklic posameznikom iz različnih okolij, vključno s kandidati, ki so sami izkusili socialno-ekonomsko prikrajšanost. |
| --- | --- |

g)

preučitev, kjer je to mogoče, kako lahko alternativne poti vstopa v učiteljski poklic spodbujajo večjo raznolikost med strokovnimi delavci v vzgoji in izobraževanju ter odprejo učiteljski poklic posameznikom iz različnih okolij, vključno s kandidati, ki so sami izkusili socialno-ekonomsko prikrajšanost.

5.

| | preventivni ukrepi







  a) | omogočanje zadostne avtonomije za odločanje vodstvenim delavcem šol in upravnim odborom, skupaj z visoko stopnjo odgovornosti; |
| --- | --- | --- |

preventivni ukrepi

a)

omogočanje zadostne avtonomije za odločanje vodstvenim delavcem šol in upravnim odborom, skupaj z visoko stopnjo odgovornosti;

| b) | spodbujanje vključevanja šolskega uspeha za vse in dobrobiti (vključno s preprečevanjem ustrahovanja, bojem proti diskriminaciji, upoštevanjem spola in zdravstvenimi vprašanji) v procese šolskega načrtovanja in upravljanja (razvojne načrte šole, izjave o poslanstvu, letne ali večletne pedagoške načrte šole itd.), ter spodbujanje šol k zasnovi, spremljanju in vrednotenju specifičnih načrtov vključevanja in dobrobiti; |
| --- | --- |

b)

spodbujanje vključevanja šolskega uspeha za vse in dobrobiti (vključno s preprečevanjem ustrahovanja, bojem proti diskriminaciji, upoštevanjem spola in zdravstvenimi vprašanji) v procese šolskega načrtovanja in upravljanja (razvojne načrte šole, izjave o poslanstvu, letne ali večletne pedagoške načrte šole itd.), ter spodbujanje šol k zasnovi, spremljanju in vrednotenju specifičnih načrtov vključevanja in dobrobiti;

| c) | spodbujanje šolskega uspeha za vse učeče se in dobrobiti v šoli kot del notranjih in zunanjih mehanizmov zagotavljanja kakovosti ter vključevanje ciljev in kazalnikov tudi glede vprašanj, kot so učno vzdušje, ustrahovanje in dobrobit; zagotavljanje, da zunanje ocenjevanje ali inšpekcijski pregledi pregledanim šolam dajejo nasvete in podporo, podpirajo samoocenjevanje šol ter spodbujajo kulturo samorefleksije in izboljšave strategij in praks vključevanja in dobrobiti; |
| --- | --- |

c)

spodbujanje šolskega uspeha za vse učeče se in dobrobiti v šoli kot del notranjih in zunanjih mehanizmov zagotavljanja kakovosti ter vključevanje ciljev in kazalnikov tudi glede vprašanj, kot so učno vzdušje, ustrahovanje in dobrobit; zagotavljanje, da zunanje ocenjevanje ali inšpekcijski pregledi pregledanim šolam dajejo nasvete in podporo, podpirajo samoocenjevanje šol ter spodbujajo kulturo samorefleksije in izboljšave strategij in praks vključevanja in dobrobiti;

| d) | zagotavljanje priložnosti za profesionalni razvoj in svetovanja za podporo vodstvenim delavcem šol pri upravljanju organizacijskih sprememb in spodbujanju vključujočih praks; |
| --- | --- |

d)

zagotavljanje priložnosti za profesionalni razvoj in svetovanja za podporo vodstvenim delavcem šol pri upravljanju organizacijskih sprememb in spodbujanju vključujočih praks;

| e) | spodbujanje participativnega in demokratičnega šolskega okolja, ki učence vključuje v odločanje na ravni šole in razreda ter uporablja participativne metode, prilagojene otrokom in mladim, tudi tistim z marginaliziranim ozadjem; |
| --- | --- |

e)

spodbujanje participativnega in demokratičnega šolskega okolja, ki učence vključuje v odločanje na ravni šole in razreda ter uporablja participativne metode, prilagojene otrokom in mladim, tudi tistim z marginaliziranim ozadjem;

| f) | spodbujanje šolske kulture, ki ceni raznolikost, spodbuja dobrobit učencev in njihov občutek pripadnosti ter ustvarja varno okolje za dialog o kontroverznih vprašanjih; |
| --- | --- |

f)

spodbujanje šolske kulture, ki ceni raznolikost, spodbuja dobrobit učencev in njihov občutek pripadnosti ter ustvarja varno okolje za dialog o kontroverznih vprašanjih;

| | kombinirani preventivni in intervencijski ukrepi







  g) | spodbujanje sodelovalnih in večdisciplinarnih praks v šoli ter partnerstev z lokalnimi službami, mladinskimi delavci, socialnimi in zdravstvenimi delavci, podjetji in širšo skupnostjo; |
| --- | --- | --- |

kombinirani preventivni in intervencijski ukrepi

g)

spodbujanje sodelovalnih in večdisciplinarnih praks v šoli ter partnerstev z lokalnimi službami, mladinskimi delavci, socialnimi in zdravstvenimi delavci, podjetji in širšo skupnostjo;

| h) | promocija šol kot skupnostnih središč vseživljenjskega učenja, v katerih so izobraževanje, usposabljanje in družbeno življenje tesno prepletena s sosesko ter v katerih skupnost prevzame skupno odgovornost za šolo kot prostor učenja; |
| --- | --- |

h)

promocija šol kot skupnostnih središč vseživljenjskega učenja, v katerih so izobraževanje, usposabljanje in družbeno življenje tesno prepletena s sosesko ter v katerih skupnost prevzame skupno odgovornost za šolo kot prostor učenja;

| i) | spodbujanje mreženja med šolami ter učnih skupnosti s strokovnjaki z več področij na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni za promocijo vzajemnega učenja; spodbujanje šol, da uporabijo vire, ki so na voljo v evropski zbirki orodij za šole, v zbirki navdihujočih praks za vključujoče izobraževanje in državljansko vzgojo ter zbirki orodij centra Cedefop za poklicno izobraževanje in usposabljanje za boj proti osipništvu; |
| --- | --- |

i)

spodbujanje mreženja med šolami ter učnih skupnosti s strokovnjaki z več področij na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni za promocijo vzajemnega učenja; spodbujanje šol, da uporabijo vire, ki so na voljo v evropski zbirki orodij za šole, v zbirki navdihujočih praks za vključujoče izobraževanje in državljansko vzgojo ter zbirki orodij centra Cedefop za poklicno izobraževanje in usposabljanje za boj proti osipništvu;

| j) | spodbujanje „jezikovne ozaveščenosti“ v šoli in zunaj nje, in sicer s spodbujanjem vseh akterjev k razmisleku o normah, vrednotah in odnosu do jezikovne in kulturne raznolikosti, med drugim z identifikacijo in upoštevanjem vseh jezikov, ki se govorijo v šolski skupnosti, vključevanjem staršev in družin, skrbnikov in širše skupnosti v jezikovno izobraževanje, ustvarjanjem knjižnic z viri v različnih jezikih in spodbujanjem jezikovnih dejavnosti po koncu pouka; |
| --- | --- |

j)

spodbujanje „jezikovne ozaveščenosti“ v šoli in zunaj nje, in sicer s spodbujanjem vseh akterjev k razmisleku o normah, vrednotah in odnosu do jezikovne in kulturne raznolikosti, med drugim z identifikacijo in upoštevanjem vseh jezikov, ki se govorijo v šolski skupnosti, vključevanjem staršev in družin, skrbnikov in širše skupnosti v jezikovno izobraževanje, ustvarjanjem knjižnic z viri v različnih jezikih in spodbujanjem jezikovnih dejavnosti po koncu pouka;

| k) | podpiranje šol pri vključevanju učinkovitih praks v vsaki fazi „procesa učenja jezika“ pri sveže prispelih migrantih (vključno z begunci), vključno s sprejemanjem in ocenjevanjem (npr. na podlagi celovite in večrazsežnostne ocene pismenosti ter jezikovnih in drugih kompetenc), razvrstitvijo in sprejemom (npr. z zagotavljanjem časovno omejenih začetnih pripravljalnih razredov, kjer je to potrebno in primerno, uvedbo socialne podpore in dodatne strokovne pomoči, da se olajša nemoten prehod v redno izobraževanje) ter spremljanjem (da se prepreči geografska segregacija migrantskih učencev z merili za vstop v šolo in sprejem); |
| --- | --- |

k)

podpiranje šol pri vključevanju učinkovitih praks v vsaki fazi „procesa učenja jezika“ pri sveže prispelih migrantih (vključno z begunci), vključno s sprejemanjem in ocenjevanjem (npr. na podlagi celovite in večrazsežnostne ocene pismenosti ter jezikovnih in drugih kompetenc), razvrstitvijo in sprejemom (npr. z zagotavljanjem časovno omejenih začetnih pripravljalnih razredov, kjer je to potrebno in primerno, uvedbo socialne podpore in dodatne strokovne pomoči, da se olajša nemoten prehod v redno izobraževanje) ter spremljanjem (da se prepreči geografska segregacija migrantskih učencev z merili za vstop v šolo in sprejem);

| l) | spodbujanje učinkovite komunikacije in sodelovanja s starši, zakonitimi skrbniki in družinami glede učnega napredka in dobrobiti njihovih otrok, vključno s pomočjo kulturnih mediatorjev iz lokalne skupnosti; vključevanje staršev, družin in zakonitih skrbnikov v dejavnosti v okviru učnih načrtov in zunaj njih (kot so med drugim prostovoljno delo v razredu, bralni krožki in skupine za pomoč pri domačih nalogah, inštruiranje v šolskih knjižnicah in programi po pouku ter zaposlitveni klubi in sejmi, obiski delovnih mest in kariernih centrov); |
| --- | --- |

l)

spodbujanje učinkovite komunikacije in sodelovanja s starši, zakonitimi skrbniki in družinami glede učnega napredka in dobrobiti njihovih otrok, vključno s pomočjo kulturnih mediatorjev iz lokalne skupnosti; vključevanje staršev, družin in zakonitih skrbnikov v dejavnosti v okviru učnih načrtov in zunaj njih (kot so med drugim prostovoljno delo v razredu, bralni krožki in skupine za pomoč pri domačih nalogah, inštruiranje v šolskih knjižnicah in programi po pouku ter zaposlitveni klubi in sejmi, obiski delovnih mest in kariernih centrov);

| m) | spodbujanje dejavnega udejstvovanja staršev in družin v odločanju na ravni šole, med drugim o učnem načrtu, načrtovanju in ocenjevanju, programih dobrobiti in duševnega zdravja, družbeni in čustveni vzgoji ter kariernem svetovanju, ter spodbujanje in podpiranje sodelovanja staršev z marginaliziranim socialno-ekonomskim ozadjem; |
| --- | --- |

m)

spodbujanje dejavnega udejstvovanja staršev in družin v odločanju na ravni šole, med drugim o učnem načrtu, načrtovanju in ocenjevanju, programih dobrobiti in duševnega zdravja, družbeni in čustveni vzgoji ter kariernem svetovanju, ter spodbujanje in podpiranje sodelovanja staršev z marginaliziranim socialno-ekonomskim ozadjem;

| n) | podpiranje vključenosti staršev v zgodnje pridobivanje bralnih in matematičnih spretnosti pri njihovih otrocih, na primer s programi zagotavljanja knjig za branje doma, pobudami za družinsko opismenjevanje itd.; v sodelovanju z lokalnimi službami in nevladnimi organizacijami povečanje priložnosti za družinsko učenje in izobraževanje staršev, zlasti za tiste, ki imajo nizko raven izobrazbe in so izpostavljeni tveganju revščine; |
| --- | --- |

n)

podpiranje vključenosti staršev v zgodnje pridobivanje bralnih in matematičnih spretnosti pri njihovih otrocih, na primer s programi zagotavljanja knjig za branje doma, pobudami za družinsko opismenjevanje itd.; v sodelovanju z lokalnimi službami in nevladnimi organizacijami povečanje priložnosti za družinsko učenje in izobraževanje staršev, zlasti za tiste, ki imajo nizko raven izobrazbe in so izpostavljeni tveganju revščine;

| o) | zagotavljanje dodatne podpore šolam na socialno-ekonomsko prikrajšanih območjih z velikim številom učencev z marginaliziranim ozadjem. To bi lahko po potrebi vključevalo zmanjšanje števila učencev na enega učitelja v takšnih šolah ter ciljno usmerjeno zagotavljanje gradiv, opreme in infrastrukture. |
| --- | --- |

o)

zagotavljanje dodatne podpore šolam na socialno-ekonomsko prikrajšanih območjih z velikim številom učencev z marginaliziranim ozadjem. To bi lahko po potrebi vključevalo zmanjšanje števila učencev na enega učitelja v takšnih šolah ter ciljno usmerjeno zagotavljanje gradiv, opreme in infrastrukture.

6.

| a) | zagotovitev pravičnega dostopa do cenovno dostopne in visokokakovostne vzgoje in varstva predšolskih otrok za vse, ki ima dovolj osebja in ki lahko spodbudi dobrobit otrok ter njihov kognitivni in širši socialni in čustveni razvoj, ki jim zagotovi potrebne temelje za uspeh v izobraževanju in življenju; |
| --- | --- |

a)

zagotovitev pravičnega dostopa do cenovno dostopne in visokokakovostne vzgoje in varstva predšolskih otrok za vse, ki ima dovolj osebja in ki lahko spodbudi dobrobit otrok ter njihov kognitivni in širši socialni in čustveni razvoj, ki jim zagotovi potrebne temelje za uspeh v izobraževanju in življenju;

| b) | okrepitev visokokakovostnega, privlačnega in prilagodljivega poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki združujeta pridobivanje poklicnih spretnosti s ključnimi kompetencami; |
| --- | --- |

b)

okrepitev visokokakovostnega, privlačnega in prilagodljivega poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki združujeta pridobivanje poklicnih spretnosti s ključnimi kompetencami;

| c) | spodbujanje aktivne politike boja proti segregaciji, zlasti s sprejetjem pravil o sprejemu, ki omogočajo heterogeno sestavo šol, in politik, osredotočenih na kakovost učenja, ter ozaveščanje o prednostih raznolikosti v razredu za izboljšanje učnih izidov za vse učence; |
| --- | --- |

c)

spodbujanje aktivne politike boja proti segregaciji, zlasti s sprejetjem pravil o sprejemu, ki omogočajo heterogeno sestavo šol, in politik, osredotočenih na kakovost učenja, ter ozaveščanje o prednostih raznolikosti v razredu za izboljšanje učnih izidov za vse učence;

| d) | podpiranje inkluzije učencev z invalidnostmi in/ali posebnimi izobraževalnimi potrebami v redne šole z učinkovito podporo, ki jo zagotavljajo usposobljeni pedagogi ter drugi strokovni delavci/svetovalci v vzgoji in izobraževanju ali zdravstveni delavci. Hkrati bi bilo treba odstraniti fizične ovire v šolskem okolju, zagotoviti učna gradiva v ustreznih oblikah ter uporabiti diverzificirane pristope k poučevanju in učenju; |
| --- | --- |

d)

podpiranje inkluzije učencev z invalidnostmi in/ali posebnimi izobraževalnimi potrebami v redne šole z učinkovito podporo, ki jo zagotavljajo usposobljeni pedagogi ter drugi strokovni delavci/svetovalci v vzgoji in izobraževanju ali zdravstveni delavci. Hkrati bi bilo treba odstraniti fizične ovire v šolskem okolju, zagotoviti učna gradiva v ustreznih oblikah ter uporabiti diverzificirane pristope k poučevanju in učenju;

| e) | izogibanje ponavljanju razredov v največji možni meri in spodbujanje instrumentov, ki že v zgodnji fazi spremljajo in opozarjajo na učne potrebe in težave otrok in mladih ter po potrebi zagotavljajo ciljno usmerjeno in bolj individualizirano podporo; |
| --- | --- |

e)

izogibanje ponavljanju razredov v največji možni meri in spodbujanje instrumentov, ki že v zgodnji fazi spremljajo in opozarjajo na učne potrebe in težave otrok in mladih ter po potrebi zagotavljajo ciljno usmerjeno in bolj individualizirano podporo;

| f) | razmislek o alternativah zgodnjemu razvrščanju, da se spodbudijo pozitivne interakcije med učenci z različnimi ravnmi sposobnosti v heterogenih skupinah ter zmanjša vpliv socialno-ekonomskega ozadja na uspešnost učencev s segregacijo v izobraževanju; |
| --- | --- |

f)

razmislek o alternativah zgodnjemu razvrščanju, da se spodbudijo pozitivne interakcije med učenci z različnimi ravnmi sposobnosti v heterogenih skupinah ter zmanjša vpliv socialno-ekonomskega ozadja na uspešnost učencev s segregacijo v izobraževanju;

| g) | povečanje prožnosti in prepustnosti izobraževalnih poti, na primer z modularizacijo tečajev, nudenjem poklicno usmerjenih tečajev ali spodbujanjem prožnosti glede trajanja in vstopnih točk; lajšanje prehodov med ravnmi in vrstami izobraževanja in usposabljanja ter med šolo in bodočo zaposlitvijo, med drugim prek ureditev priznavanja in vrednotenja, kariernega svetovanja, ki ga zagotavljajo kvalificirani strokovni delavci, in dejavnega sodelovanja z deležniki, vključno s podjetji; |
| --- | --- |

g)

povečanje prožnosti in prepustnosti izobraževalnih poti, na primer z modularizacijo tečajev, nudenjem poklicno usmerjenih tečajev ali spodbujanjem prožnosti glede trajanja in vstopnih točk; lajšanje prehodov med ravnmi in vrstami izobraževanja in usposabljanja ter med šolo in bodočo zaposlitvijo, med drugim prek ureditev priznavanja in vrednotenja, kariernega svetovanja, ki ga zagotavljajo kvalificirani strokovni delavci, in dejavnega sodelovanja z deležniki, vključno s podjetji;

| h) | omogočanje ponovne vključitve v redno izobraževanje in usposabljanje ter zagotavljanje prostega dostopa do kakovostnih programov druge priložnosti za vse tiste, ki so predčasno opustili izobraževanje in usposabljanje, kar bi se lahko ponudilo tudi v okviru okrepljenega jamstva za mlade. |
| --- | --- |

h)

omogočanje ponovne vključitve v redno izobraževanje in usposabljanje ter zagotavljanje prostega dostopa do kakovostnih programov druge priložnosti za vse tiste, ki so predčasno opustili izobraževanje in usposabljanje, kar bi se lahko ponudilo tudi v okviru okrepljenega jamstva za mlade.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 9.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 469/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 469/16

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10431 – ALI GROUP / WELBILT)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 469/02)

Komisija se je 17. junija 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) v povezavi s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10431. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10431. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 9.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 469/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 469/17

---

OBVESTILO KOMISIJE

o uporabi zahtev za okoljsko primerno zasnovo glede učinkovitosti napajalnih enot v strežnikih in izdelkih za shranjevanje podatkov ter zahtev za okoljsko primerno zasnovo glede učinkovitosti napajalne enote varilne opreme

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 469/03)

Uredba Komisije (EU) 2019/424 (1) o določitvi zahtev za okoljsko primerno zasnovo strežnikov in izdelkov za shranjevanje podatkov se uporablja od 1. marca 2020. Zlasti točka 1.1 Priloge II k Uredbi vključuje zahteve glede minimalne učinkovitosti napajalnih enot, ki se uporabljajo v strežnikih in izdelkih za shranjevanje podatkov. Prva, minimalna raven učinkovitosti, določena v točki 1.1.1 Priloge II, se je začela uporabljati 1. marca 2020. Strožja vrednost (v primerjavi s trenutno veljavnimi) za minimalno učinkovitost napajalnih enot se bo uporabljala od 1. januarja 2023.

Uredba Komisije (EU) 2019/1784 (2) o določitvi zahtev za okoljsko primerno zasnovo varilne opreme se uporablja od 1. januarja 2021. Točka 1 Priloge II k Uredbi vključuje minimalne zahteve za učinkovitost napajalne enote, ki jih mora dosegati varilna oprema. Te zahteve se bodo začele uporabljati 1. januarja 2023.

Za izboljšanje energijske učinkovitosti napajalnih enot strežnikov in izdelkov za shranjevanje podatkov ter energijske učinkovitosti napajalnih enot varilne opreme v skladu z novimi zahtevami morajo proizvajalci namestiti sestavne dele, ki vsebujejo nove plošče tiskanega vezja. Te nove plošče tiskanega vezja se proizvajajo z uporabo polprevodniških čipov. Vendar zaradi trenutne svetovne krize pri oskrbi s polprevodniškimi čipi zaradi pandemije COVID-19 proizvajalci plošč tiskanega vezja ne morejo zadovoljiti naraščajočega povpraševanja. Zato se potrošniki soočajo z veliko daljšimi dobavnimi roki za te bistvene sestavne dele, kot je bilo prvotno pričakovano.

Zaradi teh izjemnih okoliščin proizvajalci ne morejo zagotoviti skladnosti z novimi zahtevami glede energijske učinkovitosti za izdelke, ki bodo dani na trg od 1. januarja 2023. Pomen vpliva svetovnega pomanjkanja čipov na predelovalno industrijo je bil izpostavljen v nedavnih poročilih, vključno z evropsko raziskavo o čipih (3), in je bil ključni dejavnik pri nedavnem predlogu Komisije za evropski akt o čipih. Pričakuje se, da bodo to stanje kratkoročno in bi se moralo večinoma izboljšati pred 1. januarjem 2024.

Več držav članic je obvestilo Komisijo, da se zavedajo težav, s katerimi se sooča industrija, in imajo razumevanje za težave, s katerimi se bo srečevala pri izpolnjevanju svojih obveznosti. S Komisijo so stopila v stik tudi različna industrijska združenja, ki so obrazložila težave, s katerimi se soočajo. To vključuje panoge, ki dobavljajo izdelke več bistvenim gospodarskim sektorjem, kot so sektor shranjevanja podatkov, bančni sektor in sektor gradbeništva.

Skladnost s harmonizacijsko zakonodajo EU, kot so zahteve za okoljsko primerno zasnovo, se spremlja in uveljavlja z nadzorom trga, ki ga izvajajo organi držav članic za nadzor trga v skladu s členom 11 in členi 14 do 20 Uredbe (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta (4) o nadzoru trga in skladnosti proizvodov.

Glede na verjetne težave, s katerimi bi se lahko soočali proizvajalci pri izpolnjevanju zahtev za okoljsko primerno zasnovo glede energijske učinkovitosti napajalnih enot strežnikov in izdelkov za shranjevanje podatkov ter glede energijske učinkovitosti napajalnih enot varilne opreme, Komisija navaja številne okoliščine, ki jih je treba upoštevati pri izvrševanju teh obveznosti.

Najprej je treba opozoriti, da je obveznost organov držav članic za nadzor trga, da spremljajo skladnost, stalna in ni povezana z nobenim posebnim datumom po tem, ko se zahteve začnejo uporabljati 1. januarja 2023.

Drugič, kar zadeva zagotavljanje učinkovitega nadzora trga, Komisija opozarja na zahtevo iz člena 14(2) Uredbe (EU) 2019/1020, da morajo organi za nadzor trga svoja pooblastila izvajati učinkovito in uspešno v skladu z načelom sorazmernosti.

Komisija opozarja, da mora tako Komisija kot katera koli država članica upoštevati zavezujoče roke ali druge zahteve, določene v pravu Unije, razen če bi se roki ali zahteve spremenili po ustreznih postopkih.

Vendar morajo države članice pri izvrševanju prava Unije ustrezno upoštevati načelo sorazmernosti. V zvezi s tem naj države članice, kadar uporabljajo pravo EU in izvršujejo zahteve, določene v ustreznih predpisih, upoštevajo vse naslednje pogoje:

| — | izjemne in nepredvidene okoliščine svetovne krize zaradi COVID-19 pri oskrbi s polprevodniškimi čipi, na kar so opozorili proizvajalci, in ki lahko proizvajalcem preprečijo pravočasno izpolnjevanje ustreznih zahtev za okoljsko primerno zasnovo; |
| --- | --- |

—

izjemne in nepredvidene okoliščine svetovne krize zaradi COVID-19 pri oskrbi s polprevodniškimi čipi, na kar so opozorili proizvajalci, in ki lahko proizvajalcem preprečijo pravočasno izpolnjevanje ustreznih zahtev za okoljsko primerno zasnovo;

| — | časovno omejeno naravo težave glede na razmeroma kratko časovno obdobje, v katerem bi lahko proizvajalci še naprej dajali na trg izdelke, ki še ne izpolnjujejo novih zahtev glede energijske učinkovitosti; |
| --- | --- |

—

časovno omejeno naravo težave glede na razmeroma kratko časovno obdobje, v katerem bi lahko proizvajalci še naprej dajali na trg izdelke, ki še ne izpolnjujejo novih zahtev glede energijske učinkovitosti;

| — | potrebo po tem, da lahko proizvajalci še naprej dajejo svoje izdelke na trg, tudi glede na pomen zanesljive oskrbe z reguliranimi izdelki za delovanje številnih bistvenih gospodarskih sektorjev. |
| --- | --- |

—

potrebo po tem, da lahko proizvajalci še naprej dajejo svoje izdelke na trg, tudi glede na pomen zanesljive oskrbe z reguliranimi izdelki za delovanje številnih bistvenih gospodarskih sektorjev.

Če nacionalni organi za nadzor trga – v skladu s temi pogoji – od 1. januarja 2023 ne bodo izvrševali zahtev za okoljsko primerno zasnovo glede energijske učinkovitosti napajalnih enot strežnikov in izdelkov za shranjevanje podatkov ter glede energijske učinkovitosti napajalnih enot varilne opreme, se bo Komisija vzdržala sprožitve postopkov za ugotavljanje kršitev, če je pomanjkljivo izvrševanje sorazmerno in časovno omejeno od 1. januarja 2023 do 1. januarja 2024.

Ta pristop bi se moral uporabljati za vse posamezne enote modela izdelka, danega na trg v navedenem časovnem obdobju. To tudi pomeni, da velja enako, če organi za nadzor trga naletijo na neskladno enoto izdelka po 1. januarju 2024, ki pa je bila dana na trg pred navedenim datumom.

---

(1)  Uredba Komisije (EU) 2019/424 z dne 15. marca 2019 o določitvi zahtev za okoljsko primerno zasnovo strežnikov in izdelkov za shranjevanje podatkov v skladu z Direktivo 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 617/2013 (UL L 74, 18.3.2019, str. 46).

(2)  Uredba Komisije (EU) 2019/1784 z dne 1. oktobra 2019 o zahtevah za okoljsko primerno zasnovo varilne opreme v skladu z Direktivo 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 272, 25.10.2019, str. 121).

(3)  Glej https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/european-chips-survey.

(4)  Uredba (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov ter spremembi Direktive 2004/42/ES in uredb (ES) št. 765/2008 in (EU) št. 305/2011 (UL L 169, 25.6.2019, str. 1).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 9.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 469/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 469/19

---

Sklepi Sveta o podpiranju dobrobiti v digitalnem izobraževanju

(2022/C 469/04)

SVET EVROPSKE UNIJE –

GLEDE NA:

| 1. | politične razprave na socialnem vrhu v Göteborgu leta 2017, med katerimi je bilo poudarjeno, da 44 % Evropejcev nima osnovnih digitalnih spretnosti, da bodo za 90 % delovnih mest v prihodnosti potrebne digitalne spretnosti in kompetence ter da ima 40 % evropskih podjetij težave pri zaposlovanju strokovnjakov za IKT. Ena od zamisli, o kateri so takrat razpravljali evropski voditelji in voditeljice, je bil začetek razmisleka o prihodnosti učenja, da bi se odzvali na prihodnje trende in digitalno revolucijo, vključno z umetno inteligenco; |
| --- | --- |

1.

politične razprave na socialnem vrhu v Göteborgu leta 2017, med katerimi je bilo poudarjeno, da 44 % Evropejcev nima osnovnih digitalnih spretnosti, da bodo za 90 % delovnih mest v prihodnosti potrebne digitalne spretnosti in kompetence ter da ima 40 % evropskih podjetij težave pri zaposlovanju strokovnjakov za IKT. Ena od zamisli, o kateri so takrat razpravljali evropski voditelji in voditeljice, je bil začetek razmisleka o prihodnosti učenja, da bi se odzvali na prihodnje trende in digitalno revolucijo, vključno z umetno inteligenco;

| 2. | prvo načelo evropskega stebra socialnih pravic, v skladu s katerim ima vsakdo pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da ohrani in pridobi spretnosti, ki mu omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehodov na trg dela; |
| --- | --- |

2.

prvo načelo evropskega stebra socialnih pravic, v skladu s katerim ima vsakdo pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da ohrani in pridobi spretnosti, ki mu omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehodov na trg dela;

| 3. | sporočilo Komisije o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025, v katerem je poudarjeno, da je treba ustvariti podporna učna okolja za skupine, ki jim grozi podpovprečni uspeh, in podpirati dobro počutje v šoli; |
| --- | --- |

3.

sporočilo Komisije o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025, v katerem je poudarjeno, da je treba ustvariti podporna učna okolja za skupine, ki jim grozi podpovprečni uspeh, in podpirati dobro počutje v šoli;

| 4. | Resolucijo Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030), v kateri je poudarjeno, da imata izobraževanje in usposabljanje ključno vlogo pri oblikovanju prihodnosti Evrope v času, ko je treba državljanom omogočiti osebno izpopolnitev in dobro počutje, da bi bili pripravljeni prilagoditi se spreminjajočemu se trgu dela in biti uspešni na njem, pa tudi, da bi bili odgovorni in aktivni državljani; |
| --- | --- |

4.

Resolucijo Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030), v kateri je poudarjeno, da imata izobraževanje in usposabljanje ključno vlogo pri oblikovanju prihodnosti Evrope v času, ko je treba državljanom omogočiti osebno izpopolnitev in dobro počutje, da bi bili pripravljeni prilagoditi se spreminjajočemu se trgu dela in biti uspešni na njem, pa tudi, da bi bili odgovorni in aktivni državljani;

| 5. | Akcijski načrt za digitalno izobraževanje (2021–2027), v katerem je predstavljen koncept visokozmogljivega digitalnega izobraževalnega ekosistema ter poudarjen pomen razvoja digitalnih spretnosti in kompetenc za vsakdanje življenje; |
| --- | --- |

5.

Akcijski načrt za digitalno izobraževanje (2021–2027), v katerem je predstavljen koncept visokozmogljivega digitalnega izobraževalnega ekosistema ter poudarjen pomen razvoja digitalnih spretnosti in kompetenc za vsakdanje življenje;

| 6. | strukturirani dialog o digitalnem izobraževanju in spretnostih, ki ga Komisija od leta 2021 vodi z državami članicami, in njegov vsevladni pristop k digitalnemu izobraževanju; |
| --- | --- |

6.

strukturirani dialog o digitalnem izobraževanju in spretnostih, ki ga Komisija od leta 2021 vodi z državami članicami, in njegov vsevladni pristop k digitalnemu izobraževanju;

| 7. | Priporočilo Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke, katerega cilj je preprečevanje socialne izključenosti in boj proti njej ter zagotavljanje enakih možnosti z jamčenjem prostega dostopa do izobraževanja za otroke iz prikrajšanih okolij. V njem je v zvezi s tem poudarjen pomen zagotavljanja digitalnih izobraževalnih orodij, povezljivosti visokih hitrosti, digitalnih storitev in ustrezne opreme, izboljšanja digitalnih spretnosti ter odpravljanja vseh oblik digitalnega razkoraka; |
| --- | --- |

7.

Priporočilo Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke, katerega cilj je preprečevanje socialne izključenosti in boj proti njej ter zagotavljanje enakih možnosti z jamčenjem prostega dostopa do izobraževanja za otroke iz prikrajšanih okolij. V njem je v zvezi s tem poudarjen pomen zagotavljanja digitalnih izobraževalnih orodij, povezljivosti visokih hitrosti, digitalnih storitev in ustrezne opreme, izboljšanja digitalnih spretnosti ter odpravljanja vseh oblik digitalnega razkoraka;

| 8. | strategijo o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030, v kateri je navedeno, da je treba za učinkovito uporabo digitalnih tehnologij odpraviti ovire za dostopnost za osebe z invalidnostmi in vlagati v njihove digitalne spretnosti; |
| --- | --- |

8.

strategijo o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030, v kateri je navedeno, da je treba za učinkovito uporabo digitalnih tehnologij odpraviti ovire za dostopnost za osebe z invalidnostmi in vlagati v njihove digitalne spretnosti;

| 9. | Priporočilo Sveta o poteh do uspeha v šoli, ki nadomešča Priporočilo Sveta z dne 28. junija 2011 o politikah za zmanjševanje osipa, katerega cilj je spodbujati boljše učne izide za vse mlade Evropejce, ne glede na njihove osebne značilnosti, družinsko, kulturno in socialno-ekonomsko ozadje, ter poudarja, da so dobrobit v šoli ter duševno in telesno zdravje ključni elementi uspeha v šoli; |
| --- | --- |

9.

Priporočilo Sveta o poteh do uspeha v šoli, ki nadomešča Priporočilo Sveta z dne 28. junija 2011 o politikah za zmanjševanje osipa, katerega cilj je spodbujati boljše učne izide za vse mlade Evropejce, ne glede na njihove osebne značilnosti, družinsko, kulturno in socialno-ekonomsko ozadje, ter poudarja, da so dobrobit v šoli ter duševno in telesno zdravje ključni elementi uspeha v šoli;

| 10. | neformalno strokovno skupino Komisije, ki se ustanavlja za spodbujanje podpornih učnih okolij za skupine, ki jim grozi podpovprečni uspeh, in podpiranje dobrobiti v šoli; |
| --- | --- |

10.

neformalno strokovno skupino Komisije, ki se ustanavlja za spodbujanje podpornih učnih okolij za skupine, ki jim grozi podpovprečni uspeh, in podpiranje dobrobiti v šoli;

| 11. | Priporočilo Sveta z dne 29. novembra 2021 o pristopih kombiniranega učenja za visokokakovostno in vključujoče osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje, v katerem je poudarjen pomen dajanja prednosti (tako fizični kot duševni) dobrobiti in predlagano, da se med šolske cilje vključijo politike za dobrobit učencev in dijakov ter politike proti ustrahovanju ter večji poudarek nameni dobrobiti in kakovosti poklicnega življenja učiteljev in mentorjev, vodstvenih delavcev šol in drugih strokovnih delavcev v vzgoji in izobraževanju, da se ublaži stres in prepreči izgorelost; |
| --- | --- |

11.

Priporočilo Sveta z dne 29. novembra 2021 o pristopih kombiniranega učenja za visokokakovostno in vključujoče osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje, v katerem je poudarjen pomen dajanja prednosti (tako fizični kot duševni) dobrobiti in predlagano, da se med šolske cilje vključijo politike za dobrobit učencev in dijakov ter politike proti ustrahovanju ter večji poudarek nameni dobrobiti in kakovosti poklicnega življenja učiteljev in mentorjev, vodstvenih delavcev šol in drugih strokovnih delavcev v vzgoji in izobraževanju, da se ublaži stres in prepreči izgorelost;

| 12. | Priporočilo Sveta z dne 24. novembra 2020 o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost, v katerem je poudarjeno, da morajo biti politike PIU prilagojene digitalnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

12.

Priporočilo Sveta z dne 24. novembra 2020 o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost, v katerem je poudarjeno, da morajo biti politike PIU prilagojene digitalnemu gospodarstvu;

| 13. | izjavo iz Osnabrücka o poklicnem izobraževanju in usposabljanju kot dejavniku okrevanja in pravičnega prehoda na digitalno in zeleno gospodarstvo, katere namen je z digitalizacijo PIU ustvariti novo kulturo vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

13.

izjavo iz Osnabrücka o poklicnem izobraževanju in usposabljanju kot dejavniku okrevanja in pravičnega prehoda na digitalno in zeleno gospodarstvo, katere namen je z digitalizacijo PIU ustvariti novo kulturo vseživljenjskega učenja;

| 14. | sklepe Sveta o digitalnem izobraževanju v evropskih družbah znanja, v katerih je poudarjeno, da bi bilo treba pri digitalnem izobraževanju upoštevati dobrobit vseh akterjev, ki sodelujejo v učnem procesu; |
| --- | --- |

14.

sklepe Sveta o digitalnem izobraževanju v evropskih družbah znanja, v katerih je poudarjeno, da bi bilo treba pri digitalnem izobraževanju upoštevati dobrobit vseh akterjev, ki sodelujejo v učnem procesu;

| 15. | Pregled izobraževanja in usposabljanja za leto 2021, v katerem je posebej izpostavljeno vprašanje dobrobiti v izobraževanju; |
| --- | --- |

15.

Pregled izobraževanja in usposabljanja za leto 2021, v katerem je posebej izpostavljeno vprašanje dobrobiti v izobraževanju;

| 16. | Sporočilo Komisije „Digitalno desetletje za otroke in mlade: nova evropska strategija za boljši internet za otroke (BIK+)“, v katerem je pozornost namenjena izboljšanju dobrobiti otrok v spletnih okoljih; |
| --- | --- |

16.

Sporočilo Komisije „Digitalno desetletje za otroke in mlade: nova evropska strategija za boljši internet za otroke (BIK+)“, v katerem je pozornost namenjena izboljšanju dobrobiti otrok v spletnih okoljih;

| 17. | posodobljeni okvir digitalnih kompetenc za državljane (DigComp 2.2), v katerem je Komisija poudarila varnost, npr. v smislu podpiranja dobrobiti in zdravja ter razumevanja kibernetskega nadlegovanja in boja proti njemu; |
| --- | --- |

17.

posodobljeni okvir digitalnih kompetenc za državljane (DigComp 2.2), v katerem je Komisija poudarila varnost, npr. v smislu podpiranja dobrobiti in zdravja ter razumevanja kibernetskega nadlegovanja in boja proti njemu;

| 18. | Evropski okvir digitalnih kompetenc za pedagoge (DigCompEdu), v katerem je poudarjen pomen ukrepov, namenjenih zagotavljanju fizične, psihološke in socialne dobrobiti učencev pri uporabi digitalnih tehnologij; |
| --- | --- |

18.

Evropski okvir digitalnih kompetenc za pedagoge (DigCompEdu), v katerem je poudarjen pomen ukrepov, namenjenih zagotavljanju fizične, psihološke in socialne dobrobiti učencev pri uporabi digitalnih tehnologij;

PRIZNAVA NASLEDNJE:

| 19. | V teh sklepih Sveta se „dobrobit v digitalnem izobraževanju“ razume kot občutek fizičnega, kognitivnega, socialnega in čustvenega zadovoljstva, ki vsem posameznikom omogoča, da se pozitivno vključujejo v vsa digitalna učna okolja, tudi z digitalnimi orodji in metodami izobraževanja in usposabljanja, čim bolj povečajo svoj potencial in samouresničitev ter jim pomaga pri varnem delovanju na spletu in podpira njihovo opolnomočenje v spletnih okoljih (1). V teh sklepih je poudarek na digitalni dobrobiti, ki se zagotavlja v primarnem ter nižjem in višjem sekundarnem izobraževanju, pa tudi s samim tovrstnim izobraževanjem, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem. |
| --- | --- |

19.

V teh sklepih Sveta se „dobrobit v digitalnem izobraževanju“ razume kot občutek fizičnega, kognitivnega, socialnega in čustvenega zadovoljstva, ki vsem posameznikom omogoča, da se pozitivno vključujejo v vsa digitalna učna okolja, tudi z digitalnimi orodji in metodami izobraževanja in usposabljanja, čim bolj povečajo svoj potencial in samouresničitev ter jim pomaga pri varnem delovanju na spletu in podpira njihovo opolnomočenje v spletnih okoljih (1). V teh sklepih je poudarek na digitalni dobrobiti, ki se zagotavlja v primarnem ter nižjem in višjem sekundarnem izobraževanju, pa tudi s samim tovrstnim izobraževanjem, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem.

| 20. | V teh sklepih Sveta izraz „učenci“ zajema vse učence, dijake in vajence na primarni ter nižji in višji sekundarni ravni sistema formalnega izobraževanja in usposabljanja, vključno z začetnim poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem. |
| --- | --- |

20.

V teh sklepih Sveta izraz „učenci“ zajema vse učence, dijake in vajence na primarni ter nižji in višji sekundarni ravni sistema formalnega izobraževanja in usposabljanja, vključno z začetnim poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem.

| 21. | V teh sklepih Sveta izraz „izobraževalci“ zajema učitelje, vodstvene delavce šol, vodje usposabljanja in druge strokovne delavce, ki so vključeni v poučevanje in/ali usposabljenje na primarni in sekundarni ravni sistema začetnega formalnega izobraževanja, vključno z začetnim poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem. |
| --- | --- |

21.

V teh sklepih Sveta izraz „izobraževalci“ zajema učitelje, vodstvene delavce šol, vodje usposabljanja in druge strokovne delavce, ki so vključeni v poučevanje in/ali usposabljenje na primarni in sekundarni ravni sistema začetnega formalnega izobraževanja, vključno z začetnim poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem.

| 22. | Digitalne tehnologije so korenito spremenile načine učenja, dela, uporabe informacij in komuniciranja. Digitalna preobrazba prinaša nove izzive in priložnosti za učence ter vpliva na njihovo kognitivno, fizično, socialno in čustveno življenje. |
| --- | --- |

22.

Digitalne tehnologije so korenito spremenile načine učenja, dela, uporabe informacij in komuniciranja. Digitalna preobrazba prinaša nove izzive in priložnosti za učence ter vpliva na njihovo kognitivno, fizično, socialno in čustveno življenje.

| 23. | Pandemija COVID-19 ter prehod na izredno poučevanje in učenje na daljavo sta prinesla številne izzive za digitalna učna okolja. Način, kako so se digitalni sistemi izobraževanja in usposabljanja, vključno z učenci in izobraževalci ter drugimi ustreznimi akterji, odzvali na te izzive, lahko služi kot koristna izkušnja s pridobljenimi znanji za razvoj pristopov za zagotavljanje dobrobiti v digitalnem izobraževanju. |
| --- | --- |

23.

Pandemija COVID-19 ter prehod na izredno poučevanje in učenje na daljavo sta prinesla številne izzive za digitalna učna okolja. Način, kako so se digitalni sistemi izobraževanja in usposabljanja, vključno z učenci in izobraževalci ter drugimi ustreznimi akterji, odzvali na te izzive, lahko služi kot koristna izkušnja s pridobljenimi znanji za razvoj pristopov za zagotavljanje dobrobiti v digitalnem izobraževanju.

| 24. | Z visokokakovostnim in vključujočim izobraževanjem in usposabljanjem bi se morale povečati priložnosti digitalne preobrazbe, ki bi podprle dobrobit učencev in izobraževalcev v digitalnih učnih okoljih. To bi bilo treba sistematično podpirati in spodbujati v vseh vidikih digitalnega izobraževalnega ekosistema (2). |
| --- | --- |

24.

Z visokokakovostnim in vključujočim izobraževanjem in usposabljanjem bi se morale povečati priložnosti digitalne preobrazbe, ki bi podprle dobrobit učencev in izobraževalcev v digitalnih učnih okoljih. To bi bilo treba sistematično podpirati in spodbujati v vseh vidikih digitalnega izobraževalnega ekosistema (2).

| 25. | Krepitev dobrega počutja učencev v okviru digitalnega izobraževalnega ekosistema je dvosmerni proces. Digitalna okolja lahko s seboj prinesejo nekatere izzive, tudi v okviru digitalnega izobraževanja, npr. kibernetsko nadlegovanje, kar lahko negativno vpliva na dobrobit, zlasti če so nekateri vidiki teh okolij slabo zasnovani ali uvedeni. Nasprotno pa je lahko z dobro zasnovanimi digitalnimi izobraževalnimi ekosistemi, ki so učinkoviti in vključujoči, mogoče spodbuditi razvoj dobrobiti učencev in izboljšati njihove možnosti za izobraževanje, življenje in delo. |
| --- | --- |

25.

Krepitev dobrega počutja učencev v okviru digitalnega izobraževalnega ekosistema je dvosmerni proces. Digitalna okolja lahko s seboj prinesejo nekatere izzive, tudi v okviru digitalnega izobraževanja, npr. kibernetsko nadlegovanje, kar lahko negativno vpliva na dobrobit, zlasti če so nekateri vidiki teh okolij slabo zasnovani ali uvedeni. Nasprotno pa je lahko z dobro zasnovanimi digitalnimi izobraževalnimi ekosistemi, ki so učinkoviti in vključujoči, mogoče spodbuditi razvoj dobrobiti učencev in izboljšati njihove možnosti za izobraževanje, življenje in delo.

| 26. | Digitalni razkorak resno ogroža dobrobit v digitalnem izobraževanju in usposabljanju tako za učence kot za izobraževalce ter pogosto povečuje že obstoječe neenakosti ali ustvarja nove. Šolski sistemi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni bi se morali biti sposobni odzvati na vse težave v zvezi z nezadostnim dostopom, neustrezno opremo ali nezadovoljivimi učnimi pogoji, s katerimi se soočajo učenci, zlasti prikrajšani, tudi osebe z invalidnostmi in/ali posebnimi izobraževalnimi potrebami ter osebe, ki se soočajo z izzivi, povezanimi z digitalnim razkorakom med spoloma. |
| --- | --- |

26.

Digitalni razkorak resno ogroža dobrobit v digitalnem izobraževanju in usposabljanju tako za učence kot za izobraževalce ter pogosto povečuje že obstoječe neenakosti ali ustvarja nove. Šolski sistemi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni bi se morali biti sposobni odzvati na vse težave v zvezi z nezadostnim dostopom, neustrezno opremo ali nezadovoljivimi učnimi pogoji, s katerimi se soočajo učenci, zlasti prikrajšani, tudi osebe z invalidnostmi in/ali posebnimi izobraževalnimi potrebami ter osebe, ki se soočajo z izzivi, povezanimi z digitalnim razkorakom med spoloma.

| 27. | Z novimi učnimi modeli, tudi tistimi, ki vključujejo uporabo dostopnih in najdljivih digitalnih orodij, se poveča doseg do prikrajšanih učencev, tudi oseb z invalidnostmi in/ali posebnimi izobraževalnimi potrebami in oseb, ki zaradi zdravstvenega stanja začasno ne morejo obiskovati šole, ter do učencev, ki živijo na odročnih, otoških ali oddaljenih območjih, kot so najbolj oddaljene regije EU. Spodbujajo tudi motivacijo in zavzetost za koristi, ki jih prinašajo spletne izkušnje, skupaj s pristopi, osredotočenimi na učence, pa zmanjšajo digitalni razkorak. |
| --- | --- |

27.

Z novimi učnimi modeli, tudi tistimi, ki vključujejo uporabo dostopnih in najdljivih digitalnih orodij, se poveča doseg do prikrajšanih učencev, tudi oseb z invalidnostmi in/ali posebnimi izobraževalnimi potrebami in oseb, ki zaradi zdravstvenega stanja začasno ne morejo obiskovati šole, ter do učencev, ki živijo na odročnih, otoških ali oddaljenih območjih, kot so najbolj oddaljene regije EU. Spodbujajo tudi motivacijo in zavzetost za koristi, ki jih prinašajo spletne izkušnje, skupaj s pristopi, osredotočenimi na učence, pa zmanjšajo digitalni razkorak.

| 28. | Digitalna orodja in visokokakovostne izobraževalne vsebine lahko učencem z migrantskim ozadjem in/ali tistim, katerih prvi jezik se razlikuje od učnega jezika, olajšajo kontinuiteto njihovega izobraževanja in usposabljanja, hkrati pa jim lahko pomagajo ohraniti povezavo s svojim jezikom in kulturo izvora ter se spoprijemati z morebitnimi travmatičnimi izkušnjami in novimi izzivi. |
| --- | --- |

28.

Digitalna orodja in visokokakovostne izobraževalne vsebine lahko učencem z migrantskim ozadjem in/ali tistim, katerih prvi jezik se razlikuje od učnega jezika, olajšajo kontinuiteto njihovega izobraževanja in usposabljanja, hkrati pa jim lahko pomagajo ohraniti povezavo s svojim jezikom in kulturo izvora ter se spoprijemati z morebitnimi travmatičnimi izkušnjami in novimi izzivi.

| 29. | Pogostejši in vse večji dostop do digitalnih okolij in njihova uporaba lahko učence izpostavita večjemu tveganju groženj v digitalnem svetu, npr. kibernetskemu nadlegovanju in/ali izoliranosti. Zagotoviti bo treba, da bodo učenci poučevani, izobraževalci pa ustrezno usposobljeni in da bodo sodelovali z drugimi ustreznimi strokovnjaki ter tako resnično spodbujali varno digitalno učno okolje. |
| --- | --- |

29.

Pogostejši in vse večji dostop do digitalnih okolij in njihova uporaba lahko učence izpostavita večjemu tveganju groženj v digitalnem svetu, npr. kibernetskemu nadlegovanju in/ali izoliranosti. Zagotoviti bo treba, da bodo učenci poučevani, izobraževalci pa ustrezno usposobljeni in da bodo sodelovali z drugimi ustreznimi strokovnjaki ter tako resnično spodbujali varno digitalno učno okolje.

| 30. | V sistemih izobraževanja in usposabljanja bi bilo treba bolj okrepiti poudarek na razvijanju kritičnega razmišljanja, medijske in digitalne pismenosti ter odpornosti proti dezinformacijam in napačnim informacijam, da bi učence opolnomočili s spretnostmi, potrebnimi za odzivanje na morebitne grožnje in izzive, ter omogočili varnejšo in pozitivnejšo izkušnjo na spletu. |
| --- | --- |

30.

V sistemih izobraževanja in usposabljanja bi bilo treba bolj okrepiti poudarek na razvijanju kritičnega razmišljanja, medijske in digitalne pismenosti ter odpornosti proti dezinformacijam in napačnim informacijam, da bi učence opolnomočili s spretnostmi, potrebnimi za odzivanje na morebitne grožnje in izzive, ter omogočili varnejšo in pozitivnejšo izkušnjo na spletu.

| 31. | Izobraževalci imajo skupaj z upravnim in vodstvenim osebjem pomembno in nenadomestljivo vlogo pri razvoju okolij izobraževanja in usposabljanja (3) ter podpiranju dobrobiti učencev. Razvijati in krepiti bi morali svoje digitalne kompetence ter nadgrajevati svoje znanje o koristih in izzivih uporabe digitalnih orodij v izobraževanju in usposabljanju, npr. v okviru začetnega izobraževanja, uvajanja in stalnega profesionalnega razvoja, pa tudi o tem, kako pomembno je povečati zanimanje za usvajanje spretnosti IKT pri dekletih, med drugim s spolno občutljivimi pristopi poučevanja digitalnih kompetenc. |
| --- | --- |

31.

Izobraževalci imajo skupaj z upravnim in vodstvenim osebjem pomembno in nenadomestljivo vlogo pri razvoju okolij izobraževanja in usposabljanja (3) ter podpiranju dobrobiti učencev. Razvijati in krepiti bi morali svoje digitalne kompetence ter nadgrajevati svoje znanje o koristih in izzivih uporabe digitalnih orodij v izobraževanju in usposabljanju, npr. v okviru začetnega izobraževanja, uvajanja in stalnega profesionalnega razvoja, pa tudi o tem, kako pomembno je povečati zanimanje za usvajanje spretnosti IKT pri dekletih, med drugim s spolno občutljivimi pristopi poučevanja digitalnih kompetenc.

| 32. | Ni mišljeno, da bi digitalne tehnologije nadomestile fizično prisotnost in fizične interakcije med učitelji in učenci. Namen vključevanja digitalnih tehnologij v izobraževalne procese je podpreti in olajšati delo izobraževalcev ter izboljšati učne izkušnje učencev. |
| --- | --- |

32.

Ni mišljeno, da bi digitalne tehnologije nadomestile fizično prisotnost in fizične interakcije med učitelji in učenci. Namen vključevanja digitalnih tehnologij v izobraževalne procese je podpreti in olajšati delo izobraževalcev ter izboljšati učne izkušnje učencev.

PRIZNAVA NASLEDNJE:

Dobrobit učencev in izobraževalcev v okviru digitalnega izobraževanja in usposabljanja je mogoče podpirati z naslednjimi elementi:

| A. | Pridobivanje znanja, spretnosti in kompetenc, potrebnih za spodbujanje dobrobiti v digitalnem izobraževanju in usposabljanju







  33. | Posamezniki sodelujejo v digitalnem okolju v svojem zasebnem, poklicnem in državljanskem življenju. Z razvojem digitalnega znanja, spretnosti in kompetenc je mogoče podpreti njihovo čustveno blaginjo in zadovoljstvo ter okrepiti njihovo sposobnost, da se ustrezno odzovejo na izzive in tveganja v digitalnem in fizičnem svetu. |
| --- | --- | --- |

A.

Pridobivanje znanja, spretnosti in kompetenc, potrebnih za spodbujanje dobrobiti v digitalnem izobraževanju in usposabljanju

33.

Posamezniki sodelujejo v digitalnem okolju v svojem zasebnem, poklicnem in državljanskem življenju. Z razvojem digitalnega znanja, spretnosti in kompetenc je mogoče podpreti njihovo čustveno blaginjo in zadovoljstvo ter okrepiti njihovo sposobnost, da se ustrezno odzovejo na izzive in tveganja v digitalnem in fizičnem svetu.

| 34. | Politike in ukrepi v zvezi z razvijanjem digitalnih spretnosti in kompetenc bi morali biti oblikovani ob ustreznem upoštevanju dobrobiti učencev in njihovih individualnih potreb, s posebnim poudarkom na prikrajšanih skupinah. S temi politikami in ukrepi naj bi tudi povečali odpornost in opolnomočenje učencev. Digitalna kompetenca (4) vključuje samozavestno, kritično, odgovorno, etično in varnejše interakcijo z digitalnimi tehnologijami. Digitalne spretnosti, kot so računalniško razmišljanje, reševanje problemov z IKT in podatkovna pismenost, so potrebne tako v začetnih fazah izobraževanja in usposabljanja kot tudi za vse življenje, da se lahko posamezniki bolje vključijo v družbo in imajo boljši dostop do zaposlitvenih možnosti. |
| --- | --- |

34.

Politike in ukrepi v zvezi z razvijanjem digitalnih spretnosti in kompetenc bi morali biti oblikovani ob ustreznem upoštevanju dobrobiti učencev in njihovih individualnih potreb, s posebnim poudarkom na prikrajšanih skupinah. S temi politikami in ukrepi naj bi tudi povečali odpornost in opolnomočenje učencev. Digitalna kompetenca (4) vključuje samozavestno, kritično, odgovorno, etično in varnejše interakcijo z digitalnimi tehnologijami. Digitalne spretnosti, kot so računalniško razmišljanje, reševanje problemov z IKT in podatkovna pismenost, so potrebne tako v začetnih fazah izobraževanja in usposabljanja kot tudi za vse življenje, da se lahko posamezniki bolje vključijo v družbo in imajo boljši dostop do zaposlitvenih možnosti.

| 35. | Digitalne tehnologije vplivajo na to, kako se učenci učijo, iščejo in izmenjujejo informacije ter kako medsebojno komunicirajo in se družijo. Učenci so izpostavljeni najrazličnejšim informacijam, vključno z dezinformacijami in napačnimi informacijami, zato je razvijanje digitalne in medijske pismenosti, kritičnega razmišljanja in spretnosti za reševanje problemov bistvenega pomena. |
| --- | --- |

35.

Digitalne tehnologije vplivajo na to, kako se učenci učijo, iščejo in izmenjujejo informacije ter kako medsebojno komunicirajo in se družijo. Učenci so izpostavljeni najrazličnejšim informacijam, vključno z dezinformacijami in napačnimi informacijami, zato je razvijanje digitalne in medijske pismenosti, kritičnega razmišljanja in spretnosti za reševanje problemov bistvenega pomena.

| 36. | Učenci bi morali pridobiti in razvijati potrebno znanje, spretnosti in kompetence, ki bodo prispevali k neškodljivi, varni in etični uporabi digitalnih orodij, vključno s spretnostmi na področju kibernetske varnosti in znanjem o omejitvah algoritmov umetne inteligence. To bi lahko pomembno vplivalo na dobrobit in odpornost učencev. |
| --- | --- |

36.

Učenci bi morali pridobiti in razvijati potrebno znanje, spretnosti in kompetence, ki bodo prispevali k neškodljivi, varni in etični uporabi digitalnih orodij, vključno s spretnostmi na področju kibernetske varnosti in znanjem o omejitvah algoritmov umetne inteligence. To bi lahko pomembno vplivalo na dobrobit in odpornost učencev.

| 37. | Razvoj osebnih in socialnih kompetenc je lahko učencem v pomoč pri uporabi digitalnih družbenih omrežij, da postane tveganje čustvene ali socialne škode manjše, hkrati pa lahko poveča njihovo ozaveščenost o tveganjih prekomerne uporabe digitalnih tehnologij. |
| --- | --- |

37.

Razvoj osebnih in socialnih kompetenc je lahko učencem v pomoč pri uporabi digitalnih družbenih omrežij, da postane tveganje čustvene ali socialne škode manjše, hkrati pa lahko poveča njihovo ozaveščenost o tveganjih prekomerne uporabe digitalnih tehnologij.

| 38. | Učenci bi morali imeti možnost pridobiti znanje, spretnosti in kompetence, ki jih potrebujejo za ustvarjanje, izmenjavo in uporabo digitalnih vsebin, zavedati pa bi se morali tudi pravil v zvezi z intelektualno lastnino. |
| --- | --- |

38.

Učenci bi morali imeti možnost pridobiti znanje, spretnosti in kompetence, ki jih potrebujejo za ustvarjanje, izmenjavo in uporabo digitalnih vsebin, zavedati pa bi se morali tudi pravil v zvezi z intelektualno lastnino.

| 39. | Za razvoj proizvodov in storitev IKT ter naprednih digitalnih tehnologij so potrebne napredne in specializirane spretnosti, vključno s tistimi, ki lahko pozitivno vplivajo na dobrobit posameznikov, npr. oseb z invalidnostmi in/ali posebnimi izobraževalnimi potrebami. |
| --- | --- |

39.

Za razvoj proizvodov in storitev IKT ter naprednih digitalnih tehnologij so potrebne napredne in specializirane spretnosti, vključno s tistimi, ki lahko pozitivno vplivajo na dobrobit posameznikov, npr. oseb z invalidnostmi in/ali posebnimi izobraževalnimi potrebami.

| 40. | Izobraževalce bi bilo treba podpirati pri pridobivanju in razvoju njihovega digitalnega znanja, spretnosti in kompetenc, npr. v okviru začetnega izobraževanja, uvajanja in stalnega profesionalnega razvoja, hkrati pa bi morali biti dobro obveščeni o koristih in izzivih uporabe digitalnih orodij v izobraževanju in usposabljanju ter priložnostih, ki jih na tem področju prinaša njihova uporaba. Izobraževalci bi morali učence podpirati pri varni, odgovorni in ustvarjalni uporabi tehnologije. |
| --- | --- |

40.

Izobraževalce bi bilo treba podpirati pri pridobivanju in razvoju njihovega digitalnega znanja, spretnosti in kompetenc, npr. v okviru začetnega izobraževanja, uvajanja in stalnega profesionalnega razvoja, hkrati pa bi morali biti dobro obveščeni o koristih in izzivih uporabe digitalnih orodij v izobraževanju in usposabljanju ter priložnostih, ki jih na tem področju prinaša njihova uporaba. Izobraževalci bi morali učence podpirati pri varni, odgovorni in ustvarjalni uporabi tehnologije.

| B. | Zasnova pristopov k poučevanju in učenju ter digitalnih okolij, ki izboljšujejo dobrobit učencev







  41. | S pristopi v poučevanju in učenju, ki vključujejo metode poučevanja in učenja ter organizacijske vidike, bi se morali izboljšati ustreznost in učinkovitost procesa izobraževanja in usposabljanja ter zadovoljstvo in samozavest učencev v vseh učnih okoljih. V tem smislu so ključnega pomena dostopnost, varnost in kakovost digitalne infrastrukture in digitalnih tehnologij. Razvoj in uporaba naprednih digitalnih tehnologij v izobraževanju in usposabljanju sta lahko koristna, zlasti za prikrajšane učence, vključno z osebami z invalidnostmi in/ali posebnimi izobraževalnimi potrebami. |
| --- | --- | --- |

B.

Zasnova pristopov k poučevanju in učenju ter digitalnih okolij, ki izboljšujejo dobrobit učencev

41.

S pristopi v poučevanju in učenju, ki vključujejo metode poučevanja in učenja ter organizacijske vidike, bi se morali izboljšati ustreznost in učinkovitost procesa izobraževanja in usposabljanja ter zadovoljstvo in samozavest učencev v vseh učnih okoljih. V tem smislu so ključnega pomena dostopnost, varnost in kakovost digitalne infrastrukture in digitalnih tehnologij. Razvoj in uporaba naprednih digitalnih tehnologij v izobraževanju in usposabljanju sta lahko koristna, zlasti za prikrajšane učence, vključno z osebami z invalidnostmi in/ali posebnimi izobraževalnimi potrebami.

| 42. | Pri snovanju politik digitalnega izobraževanja bi bilo treba upoštevati naslednje vidike:






  — | okolja, v katerih poteka učenje, ob upoštevanju socialno-ekonomskega, kulturnega in družinskega ozadja učencev ter drugih pomembnih okoliščin; |
| --- | --- | --- |

42.

Pri snovanju politik digitalnega izobraževanja bi bilo treba upoštevati naslednje vidike:

—

okolja, v katerih poteka učenje, ob upoštevanju socialno-ekonomskega, kulturnega in družinskega ozadja učencev ter drugih pomembnih okoliščin;

| — | uporabljena orodja in pripomočki, katerih uporaba je prilagojena individualnim potrebam učencev (npr. glede na zdravstveno stanje, posebne izobraževalne potrebe in socialno-ekonomsko ozadje):






  — | digitalni izobraževalni ekosistemi bi morali podpirati delo z inovativnimi izobraževalnimi orodji, ki bi lahko vključevali igrifikacijo, izobraževalne rešitve, temelječe npr. na tehnologijah razširjene resničnosti, kot so razširjena/virtualna resničnost, umetna inteligenca, učna analitika in družbena omrežja, ki spoštujejo etični in pregleden pristop, zasebnost podatkov in premišljeno nediskriminacijo, ob upoštevanju koristi in morebitnih tveganj (5). |
| --- | --- | --- |

—

uporabljena orodja in pripomočki, katerih uporaba je prilagojena individualnim potrebam učencev (npr. glede na zdravstveno stanje, posebne izobraževalne potrebe in socialno-ekonomsko ozadje):

—

digitalni izobraževalni ekosistemi bi morali podpirati delo z inovativnimi izobraževalnimi orodji, ki bi lahko vključevali igrifikacijo, izobraževalne rešitve, temelječe npr. na tehnologijah razširjene resničnosti, kot so razširjena/virtualna resničnost, umetna inteligenca, učna analitika in družbena omrežja, ki spoštujejo etični in pregleden pristop, zasebnost podatkov in premišljeno nediskriminacijo, ob upoštevanju koristi in morebitnih tveganj (5).

| — | digitalne rešitve bi morale biti zasnovane tako, da omogočajo in spodbujajo prilagodljivost namenom digitalnega izobraževanja ter upoštevajo raznolika okolja in potrebe vseh posameznikov, zlasti učencev iz prikrajšanih skupin. Po potrebi bi bilo treba spodbujati interoperabilnost digitalnih rešitev, ki se uporabljajo v izobraževanju in usposabljanju; |
| --- | --- |

—

digitalne rešitve bi morale biti zasnovane tako, da omogočajo in spodbujajo prilagodljivost namenom digitalnega izobraževanja ter upoštevajo raznolika okolja in potrebe vseh posameznikov, zlasti učencev iz prikrajšanih skupin. Po potrebi bi bilo treba spodbujati interoperabilnost digitalnih rešitev, ki se uporabljajo v izobraževanju in usposabljanju;

| — | napredne in specializirane digitalne tehnologije (npr. umetna inteligenca, razširjena/virtualna resničnost, internet stvari, digitalni dvojčki itd.) lahko izboljšajo dostopnost in kakovost učnih okolij in okolij za usposabljanje ter sinergijsko dopolnjujejo nedigitalne pristope k poučevanju in učenju. Vključevanje inovativnih digitalnih rešitev lahko spodbudi spretnost učencev v poklicnem izobraževanju in usposabljanju; |
| --- | --- |

—

napredne in specializirane digitalne tehnologije (npr. umetna inteligenca, razširjena/virtualna resničnost, internet stvari, digitalni dvojčki itd.) lahko izboljšajo dostopnost in kakovost učnih okolij in okolij za usposabljanje ter sinergijsko dopolnjujejo nedigitalne pristope k poučevanju in učenju. Vključevanje inovativnih digitalnih rešitev lahko spodbudi spretnost učencev v poklicnem izobraževanju in usposabljanju;

| — | za uporabo digitalnih tehnologij je morda potreben čas, ki bi se lahko uporabil za druge, zdravju koristne dejavnosti, kot je telesna vadba ali spanje. Zato bi bilo treba razmisliti o ravnovesju med časom uporabe zaslonov in časom neuporabe zaslonov ter o upravljanju časa; |
| --- | --- |

—

za uporabo digitalnih tehnologij je morda potreben čas, ki bi se lahko uporabil za druge, zdravju koristne dejavnosti, kot je telesna vadba ali spanje. Zato bi bilo treba razmisliti o ravnovesju med časom uporabe zaslonov in časom neuporabe zaslonov ter o upravljanju časa;

| — | učne zadolžitve, ki se uporabljajo v izobraževalnem procesu, ki privede do pričakovanih učnih izidov:






  — | uporaba visokokakovostnih digitalnih izobraževalnih vsebin, ki so zasnovane z razumnim pedagoškim namenom ter se posredujejo na sodoben in dostopen način, preprost za uporabo (6); |
| --- | --- | --- |

—

učne zadolžitve, ki se uporabljajo v izobraževalnem procesu, ki privede do pričakovanih učnih izidov:

—

uporaba visokokakovostnih digitalnih izobraževalnih vsebin, ki so zasnovane z razumnim pedagoškim namenom ter se posredujejo na sodoben in dostopen način, preprost za uporabo (6);

| — | podpora pristopom, usmerjenim na učenca, vključno s spodbujanjem samostojnosti učencev; |
| --- | --- |

—

podpora pristopom, usmerjenim na učenca, vključno s spodbujanjem samostojnosti učencev;

| — | izobraževalci, ki bi morali biti dobro usposobljeni in zmožni učencem dajati navodila o ustrezni uporabi digitalnih tehnologij, vključno s premišljenim in uravnoteženim odmerjanjem časa uporabe zaslonov in časa neuporabe zaslonov. Dobro usposobljeni izobraževalci lahko upoštevajo posebnosti različnih digitalnih učnih okolij, delajo z inovativnimi digitalnimi orodji ter pristopi k poučevanju in učenju in jih izvajajo v pedagoškem okviru ob upoštevanju tveganj prekomerne uporabe digitalnih tehnologij. |
| --- | --- |

—

izobraževalci, ki bi morali biti dobro usposobljeni in zmožni učencem dajati navodila o ustrezni uporabi digitalnih tehnologij, vključno s premišljenim in uravnoteženim odmerjanjem časa uporabe zaslonov in časa neuporabe zaslonov. Dobro usposobljeni izobraževalci lahko upoštevajo posebnosti različnih digitalnih učnih okolij, delajo z inovativnimi digitalnimi orodji ter pristopi k poučevanju in učenju in jih izvajajo v pedagoškem okviru ob upoštevanju tveganj prekomerne uporabe digitalnih tehnologij.

| C. | Medosebni odnosi v digitalnem izobraževalnem ekosistemu







  43. | Digitalni izobraževalni ekosistemi ne temeljijo le na digitalni infrastrukturi ter digitalnih orodjih in vsebinah, temveč tudi na družbenih interakcijah med udeleženimi posamezniki – tj. učenci, izobraževalci in drugimi akterji, ki uporabljajo tehnološka sredstva za komunikacijo ter ustvarjanje vsebin in omrežij – ter njihovem fizičnem in družbenem okolju. Pri oblikovanju digitalnih izobraževalnih ekosistemov je treba te družbene interakcije nujno upoštevati. |
| --- | --- | --- |

C.

Medosebni odnosi v digitalnem izobraževalnem ekosistemu

43.

Digitalni izobraževalni ekosistemi ne temeljijo le na digitalni infrastrukturi ter digitalnih orodjih in vsebinah, temveč tudi na družbenih interakcijah med udeleženimi posamezniki – tj. učenci, izobraževalci in drugimi akterji, ki uporabljajo tehnološka sredstva za komunikacijo ter ustvarjanje vsebin in omrežij – ter njihovem fizičnem in družbenem okolju. Pri oblikovanju digitalnih izobraževalnih ekosistemov je treba te družbene interakcije nujno upoštevati.

| 44. | S tehnološkim napredkom so se spremenile oblike komuniciranja ter odprle nove priložnosti za opolnomočenje, samoizražanje in digitalno državljanstvo (7), vključno z aktivnim udejstvovanjem v družbi prek spletnih orodij. |
| --- | --- |

44.

S tehnološkim napredkom so se spremenile oblike komuniciranja ter odprle nove priložnosti za opolnomočenje, samoizražanje in digitalno državljanstvo (7), vključno z aktivnim udejstvovanjem v družbi prek spletnih orodij.

| 45. | Digitalne interakcije lahko pomagajo pri razvoju socialnih spretnosti in krepijo družbene povezave. Vendar so lahko pri tem učenci in izobraževalci izpostavljeni tudi digitalnim tveganjem (8) (kot so kibernetsko nadlegovanje, sovražni govor, lažne novice, kršitve zasebnosti, spletne goljufije, odmevne komore (9) itd.) (10), ki so škodljiva za njihovo dobrobit (11). Bistveno je, da se učenci, izobraževalci in starši zavedajo obsega in raznolikosti teh tveganj ter se jim znajo izogniti in/ali jih preprečiti, hkrati pa vedo, kje poiskati podporo in kako okrepiti odpornost. Pomembno je tudi, da se za obravnavanje digitalnih tveganj uporabljajo interakcije ter pristopi k poučevanju in učenju v digitalnih učnih okoljih. |
| --- | --- |

45.

Digitalne interakcije lahko pomagajo pri razvoju socialnih spretnosti in krepijo družbene povezave. Vendar so lahko pri tem učenci in izobraževalci izpostavljeni tudi digitalnim tveganjem (8) (kot so kibernetsko nadlegovanje, sovražni govor, lažne novice, kršitve zasebnosti, spletne goljufije, odmevne komore (9) itd.) (10), ki so škodljiva za njihovo dobrobit (11). Bistveno je, da se učenci, izobraževalci in starši zavedajo obsega in raznolikosti teh tveganj ter se jim znajo izogniti in/ali jih preprečiti, hkrati pa vedo, kje poiskati podporo in kako okrepiti odpornost. Pomembno je tudi, da se za obravnavanje digitalnih tveganj uporabljajo interakcije ter pristopi k poučevanju in učenju v digitalnih učnih okoljih.

| 46. | Sistemi izobraževanja in usposabljanja ter šole bi morali preučiti načine za krepitev dobrobiti v digitalnem izobraževanju, spodbujati zavedanje o digitalnih tveganjih in njihovo preprečevanje ter vsešolske politike, vključno s šolskimi postopki organizacijske narave, podpiranjem varnih okolij za digitalno izobraževanje in obravnavanjem izzivov, povezanih z digitalnimi tveganji. |
| --- | --- |

46.

Sistemi izobraževanja in usposabljanja ter šole bi morali preučiti načine za krepitev dobrobiti v digitalnem izobraževanju, spodbujati zavedanje o digitalnih tveganjih in njihovo preprečevanje ter vsešolske politike, vključno s šolskimi postopki organizacijske narave, podpiranjem varnih okolij za digitalno izobraževanje in obravnavanjem izzivov, povezanih z digitalnimi tveganji.

| 47. | Družbene primerjave, ki se spodbujajo v spletnem svetu, lahko negativno vplivajo na duševno zdravje in samospoštovanje, zlasti v adolescenci. Če so učenci izpostavljeni „idealnim“ podobam v družbenih medijih, se jim lahko pojavijo ali okrepijo napačne predstave o telesni podobi in občutek socialne odtujenosti. Uporaba spletnih družbenih medijev je povezana tudi s pojavom, znanim kot strah pred tem, da bi kaj zamudili (angl. fear of missing out). Izobraževalci v digitalnih učnih okoljih bi morali poznati ta tveganja, ozaveščati o negativnih učinkih teh pojavov in jih obravnavati ter spodbujati razvoj spretnosti med učenci za reševanje teh vprašanj. |
| --- | --- |

47.

Družbene primerjave, ki se spodbujajo v spletnem svetu, lahko negativno vplivajo na duševno zdravje in samospoštovanje, zlasti v adolescenci. Če so učenci izpostavljeni „idealnim“ podobam v družbenih medijih, se jim lahko pojavijo ali okrepijo napačne predstave o telesni podobi in občutek socialne odtujenosti. Uporaba spletnih družbenih medijev je povezana tudi s pojavom, znanim kot strah pred tem, da bi kaj zamudili (angl. fear of missing out). Izobraževalci v digitalnih učnih okoljih bi morali poznati ta tveganja, ozaveščati o negativnih učinkih teh pojavov in jih obravnavati ter spodbujati razvoj spretnosti med učenci za reševanje teh vprašanj.

| 48. | Izobraževalci bi morali podpirati motivacijo učencev za učenje in razvoj svojega celovitega potenciala ter jim pomagati, da odrastejo v razumne, zrele posameznike, ki poznajo svoje prednosti, slabosti, življenjske cilje in želje ter so si ustvarili pozitivno samopodobo, hkrati pa spoštujejo druge in njihove individualne potrebe. Takšno vedenje je ključen dejavnik dobrobiti v digitalnem izobraževanju. |
| --- | --- |

48.

Izobraževalci bi morali podpirati motivacijo učencev za učenje in razvoj svojega celovitega potenciala ter jim pomagati, da odrastejo v razumne, zrele posameznike, ki poznajo svoje prednosti, slabosti, življenjske cilje in želje ter so si ustvarili pozitivno samopodobo, hkrati pa spoštujejo druge in njihove individualne potrebe. Takšno vedenje je ključen dejavnik dobrobiti v digitalnem izobraževanju.

| 49. | Pametno digitalno starševstvo in podporno družinsko okolje bi morali biti del digitalnega izobraževalnega ekosistema, pri tem pa bi bilo treba upoštevati družinsko ozadje. Šole bi se morale zavedati pomena komunikacije in sodelovanja s starši oziroma skrbniki o priložnostih, koristih in izzivih, ki jih prinaša digitalno izobraževanje, pa tudi digitalnih tveganjih in pomenu upravljanja časa pri uporabi digitalnih orodij za namene izobraževanja in usposabljanja – |
| --- | --- |

49.

Pametno digitalno starševstvo in podporno družinsko okolje bi morali biti del digitalnega izobraževalnega ekosistema, pri tem pa bi bilo treba upoštevati družinsko ozadje. Šole bi se morale zavedati pomena komunikacije in sodelovanja s starši oziroma skrbniki o priložnostih, koristih in izzivih, ki jih prinaša digitalno izobraževanje, pa tudi digitalnih tveganjih in pomenu upravljanja časa pri uporabi digitalnih orodij za namene izobraževanja in usposabljanja –

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ V SKLADU Z NACIONALNIMI OKOLIŠČINAMI IN NAČELOM SUBSIDIARNOSTI:

| 50. | pri oblikovanju nacionalnih politik in strategij na področju digitalnega izobraževanja namenijo poudarek krepitvi dobrobiti učencev in izobraževalcev; |
| --- | --- |

50.

pri oblikovanju nacionalnih politik in strategij na področju digitalnega izobraževanja namenijo poudarek krepitvi dobrobiti učencev in izobraževalcev;

| 51. | spodbujajo zasnovo procesov poučevanja in učenja, da bodo vplivali na dobrobit učencev, po potrebi pa tudi tesno sodelovanje med digitalnimi izobraževalnimi ekosistemi ter strokovnjaki in storitvami na področju duševnega zdravja in psihosocialne podpore; |
| --- | --- |

51.

spodbujajo zasnovo procesov poučevanja in učenja, da bodo vplivali na dobrobit učencev, po potrebi pa tudi tesno sodelovanje med digitalnimi izobraževalnimi ekosistemi ter strokovnjaki in storitvami na področju duševnega zdravja in psihosocialne podpore;

| 52. | spodbujajo procese poučevanja in učenja, ki temeljijo na pristopu, usmerjenem na učenca, npr. z vključevanjem naprednih digitalnih tehnologij ter etične uporabe umetne inteligence in podatkov (12), s posebnim poudarkom na podpori dobrobiti prikrajšanih učencev in tistih v ranljivem položaju, tudi tistih z invalidnostmi in/ali posebnimi izobraževalnimi potrebami, ter nadarjenih učencev, pa tudi na odpravi digitalnega razkoraka med spoloma; |
| --- | --- |

52.

spodbujajo procese poučevanja in učenja, ki temeljijo na pristopu, usmerjenem na učenca, npr. z vključevanjem naprednih digitalnih tehnologij ter etične uporabe umetne inteligence in podatkov (12), s posebnim poudarkom na podpori dobrobiti prikrajšanih učencev in tistih v ranljivem položaju, tudi tistih z invalidnostmi in/ali posebnimi izobraževalnimi potrebami, ter nadarjenih učencev, pa tudi na odpravi digitalnega razkoraka med spoloma;

| 53. | okrepijo zavedanje učencev in izobraževalcev, da je treba dobro uravnotežiti čas uporabe zaslonov in čas neuporabe zaslonov, ter po možnosti podpirajo šole pri razvoju ustreznega upravljanja časa, kar zadeva dejavnosti digitalnega in fizičnega poučevanja in učenja; |
| --- | --- |

53.

okrepijo zavedanje učencev in izobraževalcev, da je treba dobro uravnotežiti čas uporabe zaslonov in čas neuporabe zaslonov, ter po možnosti podpirajo šole pri razvoju ustreznega upravljanja časa, kar zadeva dejavnosti digitalnega in fizičnega poučevanja in učenja;

| 54. | preučijo, kako bi lahko podprli zasnovo in izvajanje procesov poučevanja in učenja ter uporabo digitalnih tehnologij v izobraževanju in usposabljanju na način, da bi olajšali vključevanje učencev z migrantskim ozadjem in/ali tistih, katerih prvi jezik ni učni jezik, v sisteme izobraževanja in usposabljanja držav članic, hkrati pa jim omogočili, da ohranijo povezavo s svojim maternim jezikom in kulturo; |
| --- | --- |

54.

preučijo, kako bi lahko podprli zasnovo in izvajanje procesov poučevanja in učenja ter uporabo digitalnih tehnologij v izobraževanju in usposabljanju na način, da bi olajšali vključevanje učencev z migrantskim ozadjem in/ali tistih, katerih prvi jezik ni učni jezik, v sisteme izobraževanja in usposabljanja držav članic, hkrati pa jim omogočili, da ohranijo povezavo s svojim maternim jezikom in kulturo;

| 55. | podpirajo (13) zavedanje učencev o morebitnih grožnjah v digitalnem svetu in razvijanje njihove odpornosti, da bi zmanjšali tveganja in mladim ponudili varne spletne priložnosti, hkrati pa podpirali varstvo podatkov in zasebnost na spletu; |
| --- | --- |

55.

podpirajo (13) zavedanje učencev o morebitnih grožnjah v digitalnem svetu in razvijanje njihove odpornosti, da bi zmanjšali tveganja in mladim ponudili varne spletne priložnosti, hkrati pa podpirali varstvo podatkov in zasebnost na spletu;

| 56. | preučijo načine za podporo izobraževalcem pri spodbujanju kritičnega razmišljanja učencev, njihove medijske in digitalne pismenosti ter njihovega dela s podatki in informacijami, vključno s premišljenim pristopom k napačnim informacijam in dezinformacijam (14); |
| --- | --- |

56.

preučijo načine za podporo izobraževalcem pri spodbujanju kritičnega razmišljanja učencev, njihove medijske in digitalne pismenosti ter njihovega dela s podatki in informacijami, vključno s premišljenim pristopom k napačnim informacijam in dezinformacijam (14);

| 57. | spodbujajo šole, naj po potrebi uporabljajo vsešolske pristope, ki bodo sistematično spodbujali dobrobit v digitalnem izobraževanju na primarni in sekundarni ravni ter na ravni poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vključno s prožnimi politikami, ki bodo podpirale preprečevanje in odpornost ter obravnavale izzive, kot so digitalna tveganja, in organizacijskimi postopki v šolah; |
| --- | --- |

57.

spodbujajo šole, naj po potrebi uporabljajo vsešolske pristope, ki bodo sistematično spodbujali dobrobit v digitalnem izobraževanju na primarni in sekundarni ravni ter na ravni poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vključno s prožnimi politikami, ki bodo podpirale preprečevanje in odpornost ter obravnavale izzive, kot so digitalna tveganja, in organizacijskimi postopki v šolah;

| 58. | razmislijo o uporabi priložnosti, ki jih nudijo obstoječi instrumenti EU (Evropski socialni sklad plus, Erasmus+, Instrument za tehnično podporo itd.), za spodbujanje politik digitalnega izobraževanja, ki se osredotočajo na dobrobit učencev in izobraževalcev v digitalnih učnih okoljih. |
| --- | --- |

58.

razmislijo o uporabi priložnosti, ki jih nudijo obstoječi instrumenti EU (Evropski socialni sklad plus, Erasmus+, Instrument za tehnično podporo itd.), za spodbujanje politik digitalnega izobraževanja, ki se osredotočajo na dobrobit učencev in izobraževalcev v digitalnih učnih okoljih.

POZIVA KOMISIJO, NAJ V SKLADU S POGODBAMA IN OB DOSLEDNEM SPOŠTOVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| 59. | podpira raziskave o vplivu uporabe digitalnih tehnologij na dobrobit učencev in izobraževalcev v vseh državah članicah ter pripravi z dokazi podprto študijo o stanju potreb v digitalnih izobraževalnih okoljih v zvezi z dobrobitjo; zasnuje model za učinkovite prakse, namenjene izboljšanju dobrobiti v digitalnih učnih ekosistemih, na koncu pa tudi merila za „šolski model digitalne dobrobiti“ v šolah kot možen primer, ki bi ga države članice uporabljale prostovoljno; pri zasnovi tega modela preuči delo neformalne strokovne skupine Komisije za podporno učno okolje za skupine, ki jim grozi podpovprečni uspeh, in za podpiranje dobrobiti v šoli, ki se trenutno ustanavlja; |
| --- | --- |

59.

podpira raziskave o vplivu uporabe digitalnih tehnologij na dobrobit učencev in izobraževalcev v vseh državah članicah ter pripravi z dokazi podprto študijo o stanju potreb v digitalnih izobraževalnih okoljih v zvezi z dobrobitjo; zasnuje model za učinkovite prakse, namenjene izboljšanju dobrobiti v digitalnih učnih ekosistemih, na koncu pa tudi merila za „šolski model digitalne dobrobiti“ v šolah kot možen primer, ki bi ga države članice uporabljale prostovoljno; pri zasnovi tega modela preuči delo neformalne strokovne skupine Komisije za podporno učno okolje za skupine, ki jim grozi podpovprečni uspeh, in za podpiranje dobrobiti v šoli, ki se trenutno ustanavlja;

| 60. | spodbuja razvoj in izmenjavo visokokakovostnih vsebin za izobraževalce in druge ustrezne strokovnjake, namenjenih nadaljnjemu izboljšanju njihovega znanja, spretnosti in kompetenc, ter na učenca usmerjenih pedagoških pristopov, hkrati pa sodeluje z raznolikimi skupinami učencev; |
| --- | --- |

60.

spodbuja razvoj in izmenjavo visokokakovostnih vsebin za izobraževalce in druge ustrezne strokovnjake, namenjenih nadaljnjemu izboljšanju njihovega znanja, spretnosti in kompetenc, ter na učenca usmerjenih pedagoških pristopov, hkrati pa sodeluje z raznolikimi skupinami učencev;

| 61. | razmisli o spodbujanju dobrobiti v digitalnem izobraževanju v okviru letnega hekatona za digitalno izobraževanje; |
| --- | --- |

61.

razmisli o spodbujanju dobrobiti v digitalnem izobraževanju v okviru letnega hekatona za digitalno izobraževanje;

| 62. | ozavešča vse ustrezne deležnike, npr. snovalce digitalnih orodij in storitev, kot je sektor izobraževalne tehnologije (EdTech), in tiste, ki se osredotočajo na kibernetsko varnost, o vključevanju uporabniku prijaznih pristopov in rešitev, ki bi podpirali dobrobit učencev in izobraževalcev v digitalnem izobraževanju; ozavešča vse ustrezne deležnike, ki razvijajo digitalne izobraževalne vsebine, o vključevanju vidika dobrobiti ne le v same vsebine, temveč tudi v procese poučevanja in učenja; |
| --- | --- |

62.

ozavešča vse ustrezne deležnike, npr. snovalce digitalnih orodij in storitev, kot je sektor izobraževalne tehnologije (EdTech), in tiste, ki se osredotočajo na kibernetsko varnost, o vključevanju uporabniku prijaznih pristopov in rešitev, ki bi podpirali dobrobit učencev in izobraževalcev v digitalnem izobraževanju; ozavešča vse ustrezne deležnike, ki razvijajo digitalne izobraževalne vsebine, o vključevanju vidika dobrobiti ne le v same vsebine, temveč tudi v procese poučevanja in učenja;

| 63. | podpira uporabo programov EU, kot so Erasmus+, Evropski socialni sklad plus, evropska solidarnostna enota, Obzorje Evropa in program Digitalna Evropa, za spodbujanje dobrobiti učencev in izobraževalcev v digitalnih učnih okoljih, uporabo naprednih digitalnih tehnologij, npr. za učence z invalidnostmi in/ali posebnimi izobraževalnimi potrebami, ter razvoj, preskušanje in uvajanje igrifikacije, izobraževalnih rešitev, ki temeljijo na umetni inteligenci, in tehnologij razširjene resničnosti, kot je razširjena/virtualna resničnost, v pedagoške namene; |
| --- | --- |

63.

podpira uporabo programov EU, kot so Erasmus+, Evropski socialni sklad plus, evropska solidarnostna enota, Obzorje Evropa in program Digitalna Evropa, za spodbujanje dobrobiti učencev in izobraževalcev v digitalnih učnih okoljih, uporabo naprednih digitalnih tehnologij, npr. za učence z invalidnostmi in/ali posebnimi izobraževalnimi potrebami, ter razvoj, preskušanje in uvajanje igrifikacije, izobraževalnih rešitev, ki temeljijo na umetni inteligenci, in tehnologij razširjene resničnosti, kot je razširjena/virtualna resničnost, v pedagoške namene;

| 64. | upošteva potrebo po celostnem, celovitem in trajnostnem digitalnem izobraževalnem ekosistemu v državah članicah, ki bo spodbujal kakovost, inkluzijo in dobrobit v digitalnem izobraževanju v okviru tekočega izvajanja akcijskega načrta za digitalno izobraževanje (2021–2027) in prihodnjih predlogov za priporočilo Sveta o omogočitvenih dejavnikih za digitalno izobraževanje ter za priporočilo Sveta o izboljšanju zagotavljanja digitalnih spretnosti v izobraževanju in usposabljanju. |
| --- | --- |

64.

upošteva potrebo po celostnem, celovitem in trajnostnem digitalnem izobraževalnem ekosistemu v državah članicah, ki bo spodbujal kakovost, inkluzijo in dobrobit v digitalnem izobraževanju v okviru tekočega izvajanja akcijskega načrta za digitalno izobraževanje (2021–2027) in prihodnjih predlogov za priporočilo Sveta o omogočitvenih dejavnikih za digitalno izobraževanje ter za priporočilo Sveta o izboljšanju zagotavljanja digitalnih spretnosti v izobraževanju in usposabljanju.

---

(1)  Kognitivno dobrobit je mogoče opredeliti kot „uspešno udeležbo v družbi v različnih vlogah – bodisi v vlogi vseživljenjsko učečih se, produktivnih delavcev ali aktivnih državljanov“. To udeležbo med drugim omogočajo znanje in kompetence, ki jih te osebe imajo. Fizično dobrobit je mogoče razumeti kot raven zdravja posameznikov in njihovo sposobnost živeti zdrav življenjski slog. Socialna dobrobit zajema interakcijo učencev z drugimi in njihovo dojemanje digitalnega učnega okolja. Psihološka dobrobit se nanaša na mnenja in občutke učencev o lastnem življenju in ciljih, ki so si jih zastavili (Panesi, S., Bocconi, S. in Ferlino, L., Promoting Students’ Well-Being and Inclusion in Schools Through Digital Technologies: Perceptions of Students, Teachers, and School Leaders in Italy Expressed Through SELFIE Piloting Activities (Spodbujanje dobrobiti študentov in njihovega vključevanja v šole s pomočjo digitalnih tehnologij: Zaznave študentov, učiteljev in vodstvenih delavcev šol v Italiji, izražene v okviru pilotnih dejavnosti SELFIE), revija Frontiers in Psychology, 2020).

(2)  Digitalni izobraževalni ekosistem vključuje digitalno izobraževalno infrastrukturo, povezljivost in opremo (vključno z dostopnimi in podpornimi tehnologijami); visokokakovostne digitalne izobraževalne vsebine; učence in izobraževalce z znanji in izkušnjami za vključevanje digitalnih tehnologij v pedagoški proces ter razvoj digitalnega znanja, spretnosti in kompetenc ter pogojev za medosebne odnose v digitalnih učnih okoljih.

(3)  Na splošno dobrobit izobraževalcev lahko vplivajo različni dejavniki, npr. prevelika delovna obremenitev, zaznano pomanjkanje priznavanja in spoštovanja učiteljskega poklica, preveliki razredi, pomanjkljiva podpora šolam z neobvladljivimi težavami zaradi neprimernega vedenja študentov ter nezadostno ali neenako financiranje v nekaterih državah (Viac, C. in Fraser, P., Teachers’ well-being: A framework for data collection and analysis (Dobrobit učiteljev: okvir za zbiranje in analizo podatkov), OECD Education Working Paper št. 213, OECD Publishing, Pariz, 2020).

(4)  Glej na primer Evropska komisija, Skupno raziskovalno središče, Vuorikari, R., Kluzer, S., Punie, Y., DigComp 2.2, The Digital Competence framework for citizens: with new examples of knowledge, skills and attitudes (DigComp 2.2, Okvir digitalnih kompetenc za državljane: novi primeri znanja, spretnosti in kompetenc), 2022, ter Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2018 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (UL C 189, 4.6.2018, str. 1).

(5)  Med njimi so na primer odvisnost od interneta, predolg čas, preživet pred zasloni, motnje zaradi pretiranega igranja računalniških iger in zdravstvene težave, kot je sedeče vedenje, ki povzroča debelost.

(6)  Kar zadeva izobraževalne vsebine, bi lahko koristne smernice zagotovil prihodnji okvir za digitalne izobraževalne vsebine, ki ga pripravlja Komisija.

(7)  Svet Evrope digitalnega državljana opredeljuje kot nekoga, „ki je z razvojem širokega nabora kompetenc sposoben dejavno, pozitivno in odgovorno udejstvovati se v spletnih in nespletnih skupnostih, najsi bodo lokalne, nacionalne ali globalne“ (Richardson, J., Milovidov, E., Digital citizenship education handbook: being online, well-being online, rights online (Priročnik za digitalno državljansko vzgojo: biti na spletu, dobrobit na spletu, pravice na spletu), Svet Evrope, 2019).

(8)  Digitalna tveganja se lahko povezujejo, npr. s prekomerno ali neustrezno uporabo digitalnih tehnologij ali interakcijo učencev z digitalnim svetom.

(9)  Izraz „odmevna komora“„se nanaša na situacije v družbenih medijih in spletnih debatnih skupinah, v katerih se prepričanja širijo ali krepijo s komunikacijo in ponavljanjem znotraj zaprtega, izoliranega sistema. Udeleženci običajno prejmejo informacije, ki krepijo njihova obstoječa stališča, ne da bi naleteli na nasprotna stališča“ (Vuorikari, R., Kluzer, S. in Punie, Y., DigComp 2.2: The Digital Competence Framework for Citizens - With new examples of knowledge, skills and attitudes (DigComp 2.2: Okvir digitalnih kompetenc za državljane – z novimi primeri znanj, spretnosti in odnosov), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2022).

(10)  V študiji OECD iz leta 2019 je opredeljena tipologija tveganj: tveganja pri stikih, tveganja pri vsebini, tveganja za zasebnost in tveganja za potrošnike (Burns, T., Gottschalk, F. (ur.), Educating 21st Century Children: Emotional Well-being in the Digital Age, Educational Research and Innovation (Vzgoja otrok v 21. stoletju: Čustvena dobrobit v digitalni dobi, raziskave v izobraževanju in inovacije), OECD Publishing, Pariz, 2019.

(11)  Kibernetsko nadlegovanje je lahko na primer še bolj škodljivo kot običajne oblike ustrahovanja, saj se tako nadlegovanje na spletu odvija pred precej večjim občinstvom, besede in slike pa lahko v spletnem okolju ostanejo neskončno dolgo.

(12)  Kot koristen vir smernic in podpore v zvezi s tem se lahko štejejo etične smernice o uporabi umetne inteligence in podatkov pri poučevanju in učenju za izobraževalce, ki jih je pripravila Komisija.

(13)  Na primer prek obstoječe mreže centrov za varnejši internet v državah članicah, ki jo sofinancira EU, pa tudi platforme betterinternetforkids.eu, tj. vseevropskega vozlišča za varnost otrok na spletu, ki vsebuje gradivo za učitelje, starše in otroke v vseh uradnih jezikih EU.

(14)  Kot koristen vir smernic in podpore v zvezi s tem se lahko štejejo smernice za učitelje in izobraževalce za boj proti dezinformacijam ter spodbujanje digitalne pismenosti z izobraževanjem in usposabljanjem, ki jih je pripravila Komisija.

---

PRILOGA

REFERENČNI DOKUMENTI

Evropski svet

| — | Sklepi Evropskega sveta z dne 14. decembra 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1). |
| --- | --- |

—

Sklepi Evropskega sveta z dne 14. decembra 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1).

Svet Evropske unije

| — | Sklepi Sveta o strategiji EU o otrokovih pravicah (10024/22). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o strategiji EU o otrokovih pravicah (10024/22).

| — | Priporočilo Sveta o pristopih kombiniranega učenja za visokokakovostno in vključujoče primarno in sekundarno izobraževanje (UL C 504, 14.12.2021, str. 21). |
| --- | --- |

—

Priporočilo Sveta o pristopih kombiniranega učenja za visokokakovostno in vključujoče primarno in sekundarno izobraževanje (UL C 504, 14.12.2021, str. 21).

| — | Priporočilo Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (UL L 223, 22.6.2021, str. 14). |
| --- | --- |

—

Priporočilo Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (UL L 223, 22.6.2021, str. 14).

| — | Sklepi Sveta o pravičnosti in vključenosti v izobraževanju in usposabljanju za spodbujanje učnega uspeha za vse (UL C 221, 10.6.2021, str. 3). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o pravičnosti in vključenosti v izobraževanju in usposabljanju za spodbujanje učnega uspeha za vse (UL C 221, 10.6.2021, str. 3).

| — | Resolucija Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (UL C 66, 26.2.2021, str. 1). |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (UL C 66, 26.2.2021, str. 1).

| — | Priporočilo Sveta z dne 24. novembra 2020 o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (UL C 417, 2.12.2020, str. 1). |
| --- | --- |

—

Priporočilo Sveta z dne 24. novembra 2020 o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (UL C 417, 2.12.2020, str. 1).

| — | Sklepi Sveta o digitalnem izobraževanju v evropskih družbah znanja (UL C 415, 1.12.2020, str. 22). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o digitalnem izobraževanju v evropskih družbah znanja (UL C 415, 1.12.2020, str. 22).

| — | Sklepi Sveta o boju proti krizi zaradi covida-19 v izobraževanju in usposabljanju (UL C 212 I, 26.6.2020, str. 9). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o boju proti krizi zaradi covida-19 v izobraževanju in usposabljanju (UL C 212 I, 26.6.2020, str. 9).

| — | Sklepi Sveta o evropskih učiteljih in mentorjih za prihodnost (UL C 193, 9.6.2020, str. 11). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o evropskih učiteljih in mentorjih za prihodnost (UL C 193, 9.6.2020, str. 11).

| — | Sklepi Sveta o ekonomiji blaginje (UL C 400, 26.11.2019, str. 9). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o ekonomiji blaginje (UL C 400, 26.11.2019, str. 9).

| — | Resolucija Sveta o nadaljnjem razvijanju evropskega izobraževalnega prostora za podporo v prihodnost usmerjenih sistemov izobraževanja in usposabljanja (UL C 389, 18.11.2019, str. 1). |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta o nadaljnjem razvijanju evropskega izobraževalnega prostora za podporo v prihodnost usmerjenih sistemov izobraževanja in usposabljanja (UL C 389, 18.11.2019, str. 1).

| — | Sklepi Sveta o prizadevanjih za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora (UL C 195, 7.6.2018, str. 7). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o prizadevanjih za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora (UL C 195, 7.6.2018, str. 7).

| — | Priporočilo Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (UL C 189, 4.6.2018, str. 1). |
| --- | --- |

—

Priporočilo Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (UL C 189, 4.6.2018, str. 1).

Izjave

| — | Izjava iz Osnabrücka o poklicnem izobraževanju in usposabljanju kot dejavniku okrevanja in pravičnega prehoda na digitalno in zeleno gospodarstvo (30. november 2020). |
| --- | --- |

—

Izjava iz Osnabrücka o poklicnem izobraževanju in usposabljanju kot dejavniku okrevanja in pravičnega prehoda na digitalno in zeleno gospodarstvo (30. november 2020).

Evropska komisija

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Digitalno desetletje za otroke in mlade: nova evropska strategija za boljši internet za otroke (BIK+) (COM(2022) 212 final). |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Digitalno desetletje za otroke in mlade: nova evropska strategija za boljši internet za otroke (BIK+) (COM(2022) 212 final).

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic (COM(2021) 102 final). |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic (COM(2021) 102 final).

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021) 101 final). |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021) 101 final).

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (COM(2020) 625 final). |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (COM(2020) 625 final).

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Akcijski načrt za digitalno izobraževanje 2021–2027 – Novi temelji za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi (COM(2020) 624 final). |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Akcijski načrt za digitalno izobraževanje 2021–2027 – Novi temelji za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi (COM(2020) 624 final).

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020) 274 final). |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020) 274 final).

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020) 152 final). |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020) 152 final).

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Krepitev evropske identitete s pomočjo izobraževanja in kulture – Prispevek Evropske komisije k srečanju voditeljev v Göteborgu, 17. novembra 2017 (COM(2017) 673 final). |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Krepitev evropske identitete s pomočjo izobraževanja in kulture – Prispevek Evropske komisije k srečanju voditeljev v Göteborgu, 17. novembra 2017 (COM(2017) 673 final).

Medinstitucionalni akt

| — | Medinstitucionalna razglasitev evropskega stebra socialnih pravic (UL C 428, 13.12.2017, str. 10). |
| --- | --- |

—

Medinstitucionalna razglasitev evropskega stebra socialnih pravic (UL C 428, 13.12.2017, str. 10).

Študije

| — | Vuorikari, R., Kluzer, S. in Punie, Y., DigComp 2.2: The Digital Competence Framework for Citizens - With new examples of knowledge, skills and attitudes (DigComp 2.2: Okvir digitalnih kompetenc za državljane – z novimi primeri znanj, spretnosti in odnosov), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2022). |
| --- | --- |

—

Vuorikari, R., Kluzer, S. in Punie, Y., DigComp 2.2: The Digital Competence Framework for Citizens - With new examples of knowledge, skills and attitudes (DigComp 2.2: Okvir digitalnih kompetenc za državljane – z novimi primeri znanj, spretnosti in odnosov), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2022).

| — | Weber, H., Elsner, A., Wolf, D., Rohs, M., in Turner-Cmuchal, M. (ur.), Inclusive Digital Education (Vključujoče digitalno izobraževanje), Evropska agencija za vključujoče izobraževanje oseb s posebnimi potrebami, Odense, 2022. |
| --- | --- |

—

Weber, H., Elsner, A., Wolf, D., Rohs, M., in Turner-Cmuchal, M. (ur.), Inclusive Digital Education (Vključujoče digitalno izobraževanje), Evropska agencija za vključujoče izobraževanje oseb s posebnimi potrebami, Odense, 2022.

| — | Evropska komisija, Generalni direktorat za izobraževanje, mladino, šport in kulturo, Pregled izobraževanja in usposabljanja 2021: izobraževanje in dobro počutje, 2021. |
| --- | --- |

—

Evropska komisija, Generalni direktorat za izobraževanje, mladino, šport in kulturo, Pregled izobraževanja in usposabljanja 2021: izobraževanje in dobro počutje, 2021.

| — | Panesi, S., Bocconi, S. in Ferlino, L., Promoting Students’ Well-Being and Inclusion in Schools Through Digital Technologies: Perceptions of Students, Teachers and School Leaders in Italy Expressed Through Through SELFIE Piloting Activities (Spodbujanje dobrobiti študentov in njihovega vključevanja v šole s pomočjo digitalnih tehnologij: Zaznave študentov, učiteljev in vodstvenih delavcev šol v Italiji, izražene v okviru pilotnih dejavnosti SELFIE), revija Frontiers in Psychology, 2020. |
| --- | --- |

—

Panesi, S., Bocconi, S. in Ferlino, L., Promoting Students’ Well-Being and Inclusion in Schools Through Digital Technologies: Perceptions of Students, Teachers and School Leaders in Italy Expressed Through Through SELFIE Piloting Activities (Spodbujanje dobrobiti študentov in njihovega vključevanja v šole s pomočjo digitalnih tehnologij: Zaznave študentov, učiteljev in vodstvenih delavcev šol v Italiji, izražene v okviru pilotnih dejavnosti SELFIE), revija Frontiers in Psychology, 2020.

| — | Punie, Y., urednik(i), Redecker, C., Evropski okvir digitalnih kompetenc za pedagoge: DigCompEdu, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2017. |
| --- | --- |

—

Punie, Y., urednik(i), Redecker, C., Evropski okvir digitalnih kompetenc za pedagoge: DigCompEdu, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2017.

| — | Viac, C. in Fraser, P., Teachers’ Good-being: A framework for data collection and analysis (Dobrobit učiteljev: okvir za zbiranje in analizo podatkov), OECD Education Working Paper št. 213, OECD Publishing, Pariz, 2020. |
| --- | --- |

—

Viac, C. in Fraser, P., Teachers’ Good-being: A framework for data collection and analysis (Dobrobit učiteljev: okvir za zbiranje in analizo podatkov), OECD Education Working Paper št. 213, OECD Publishing, Pariz, 2020.

| — | Evropska komisija, Generalni direktorat za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologijo, Etične smernice za zaupanja vredno umetno inteligenco, Urad za publikacije, 2019. |
| --- | --- |

—

Evropska komisija, Generalni direktorat za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologijo, Etične smernice za zaupanja vredno umetno inteligenco, Urad za publikacije, 2019.

| — | Richardson, J., Milovidov, E., Digital citizenship education handbook: being online, well-being online, rights online (Priročnik za digitalno državljansko vzgojo: biti na spletu, dobrobit na spletu, pravice na spletu), Svet Evrope, 2019. |
| --- | --- |

—

Richardson, J., Milovidov, E., Digital citizenship education handbook: being online, well-being online, rights online (Priročnik za digitalno državljansko vzgojo: biti na spletu, dobrobit na spletu, pravice na spletu), Svet Evrope, 2019.

| — | OECD, How’s Life in the Digital Age?: Opportunities and Risks of the Digital Transformation for People’s Well-being (Kakšno je življenje v digitalni dobi? – Priložnosti in tveganja digitalne preobrazbe za dobrobit ljudi), OECD Publishing, Pariz, 2019. |
| --- | --- |

—

OECD, How’s Life in the Digital Age?: Opportunities and Risks of the Digital Transformation for People’s Well-being (Kakšno je življenje v digitalni dobi? – Priložnosti in tveganja digitalne preobrazbe za dobrobit ljudi), OECD Publishing, Pariz, 2019.

| — | Burns, T., Gottschalk, F. (ur.), Educating 21st Century Children: Emotional Well-being in the Digital Age, Educational Research and Innovation (Vzgoja otrok v 21. stoletju: Čustvena dobrobit v digitalni dobi, raziskave v izobraževanju in inovacije), OECD Publishing, Pariz, 2019. |
| --- | --- |

—

Burns, T., Gottschalk, F. (ur.), Educating 21st Century Children: Emotional Well-being in the Digital Age, Educational Research and Innovation (Vzgoja otrok v 21. stoletju: Čustvena dobrobit v digitalni dobi, raziskave v izobraževanju in inovacije), OECD Publishing, Pariz, 2019.

| — | OECD, The Protection of Children Online: Risk Faced by Children Online and Policies to Protect Them (Zaščita otrok na spletu: tveganja, s katerimi se soočajo otroci na spletu, in politike za njihovo zaščito), OECD Digital Economy Papers, št. 179, OECD Publishing, Pariz, 2011. |
| --- | --- |

—

OECD, The Protection of Children Online: Risk Faced by Children Online and Policies to Protect Them (Zaščita otrok na spletu: tveganja, s katerimi se soočajo otroci na spletu, in politike za njihovo zaščito), OECD Digital Economy Papers, št. 179, OECD Publishing, Pariz, 2011.

---

| 9.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 469/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 469/29

---

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejitveni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2412, in iz Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005, kakor se izvaja z Uredbo (EU) 2022/2401 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo

(2022/C 469/05)

Osebe, navedene v Prilogi II k Sklepu Sveta 2010/788/SZVP (1), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2412 (2), in Prilogi Ia k Uredbi Sveta (ES) št. 1183/2005 (3), kakor se izvaja z Uredbo Sveta (EU) 2022/2401 (4) o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo, obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je sklenil, da bi morale biti osebe iz navedenih prilog še naprej vključene na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejitveni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP in Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo. Razlogi za uvrstitev teh oseb na seznam so navedeni v ustreznih rubrikah teh prilog.

Zadevne osebe obveščamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kakor so navedene na spletnih straneh iz Priloge II k Uredbi Sveta (ES) št. 1183/2005, zaprosijo, da se jim odobri uporaba zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali določena plačila (glej člen 3 Uredbe).

Zadevne osebe lahko zahtevek za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili pošljejo Svetu do 1. septembra 2023 na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Svet bo vse prejete pripombe upošteval pri naslednjem pregledu v skladu s členom 9 Sklepa 2010/788/SZVP.

Zadevne osebe obveščamo tudi, da lahko odločitev Sveta izpodbijajo pred Splošnim sodiščem Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 275, drugi odstavek, ter člena 263, četrti in šesti odstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 336, 21.12.2010, str. 30.

(2)  UL L 317, 9.12.2022, str. 122.

(3)  UL L 193, 23.7.2005, str. 1.

(4)  UL L 317, 9.12.2022, str. 32.

---

| 9.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 469/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 469/30

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejitveni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP in Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo

(2022/C 469/06)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 2018/1725 (1) Evropskega parlamenta in Sveta obveščamo o naslednjem:

Pravna podlaga za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta 2010/788/SZVP (2), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2412 (3), in Uredba Sveta (ES) št. 1183/2005 (4), kakor se izvaja z Uredbo Sveta (EU) 2022/2401 (5) o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo.

Za postopek obdelave je odgovoren Svet Evropske unije, ki ga zastopa generalna direktorica oddelka RELEX (zunanji odnosi) Generalnega sekretariata Sveta, pristojni oddelek za postopek obdelave pa je RELEX.1, katerega naslov je:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Kontaktni podatki pooblaščene osebe za varstvo podatkov v GSS:

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostavitev in posodobitev seznama oseb, za katere veljajo omejitveni ukrepi v skladu s Sklepom 2010/788/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom (SZVP) 2022/2412, in Uredbo (ES) št. 1183/2005, kakor se izvaja z Uredbo (EU) 2022/2401.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2010/788/SZVP in Uredbi (ES) št. 1183/2005.

Zbrani osebni podatki vključujejo podatke, potrebne za pravilno identifikacijo zadevne osebe, utemeljitev in vse druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko sporočijo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 bo na uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot so pravica dostopa ter pravica do popravka ali do ugovora, odgovorjeno v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725.

Osebni podatki se bodo hranili pet let od trenutka, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere veljajo omejitveni ukrepi, ali trenutka, ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali dokler bo trajal sodni postopek, če se je ta začel.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 336, 21.12.2010, str. 30.

(3)  UL L 317, 9.12.2022, str. 122.

(4)  UL L 193, 23.7.2005, str. 1.

(5)  UL L 317, 9.12.2022, str. 32.

---

| 9.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 469/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 469/32

---

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/2398, in iz Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005, kakor se izvaja z Izvedbeno Uredbo Sveta (EU) 2022/2397 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo

(2022/C 469/07)

Osebe, navedene v Prilogi II k Sklepu Sveta 2010/788/SZVP (1), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2398 (2), in Prilogi Ia k Uredbi Sveta (ES) št. 1183/2005 (3), kakor se izvaja z Uredbo Sveta (EU) 2022/2397 (4) o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo, obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je sklenil, da bi moralo biti osem oseb vključenih na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP in Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo. Razlogi za uvrstitev teh oseb na seznam so navedeni v ustreznih rubrikah teh prilog.

Zadevne osebe obveščamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kakor so navedene na spletnih straneh iz Priloge II k Uredbi Sveta (ES) št. 1183/2005, zaprosijo, da se jim odobri uporaba zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali določena plačila (glej člen 3 Uredbe).

Zadevne osebe lahko zahtevek za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili pošljejo Svetu do 1. septembra 2023 na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Svet bo vse prejete pripombe upošteval pri naslednjem pregledu v skladu s členom 9 Sklepa 2010/788/SZVP.

Zadevne osebe obveščamo tudi, da lahko odločitev Sveta izpodbijajo pred Splošnim sodiščem Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 275, drugi odstavek, ter člena 263, četrti in šesti odstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 336, 21.12.2010, str. 30.

(2)  UL L 316 I, 8.12.2022, str. 7.

(3)  UL L 193, 23.7.2005, str. 1.

(4)  UL L 316 I, 8.12.2022, str. 1.

---

| 9.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 469/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 469/33

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP in Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo

(2022/C 469/08)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (1) obveščamo o naslednjem:

Pravna podlaga za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta 2010/788/SZVP (2), kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/2398 (3), in Uredba Sveta (ES) št. 1183/2005 (4), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2397 (5) o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo.

Za postopek obdelave je odgovoren Svet Evropske unije, ki ga zastopa generalna direktorica oddelka RELEX (zunanji odnosi) Generalnega sekretariata Sveta, pristojni oddelek za postopek obdelave pa je RELEX.1, katerega naslov je:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Kontaktni podatki pooblaščene osebe za varstvo podatkov v GSS:

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostavitev in posodobitev seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom 2010/788/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom (SZVP) 2022/2398, in Uredbo (ES) št. 1183/2005, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/2397.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2010/788/SZVP in Uredbi (ES) št. 1183/2005.

Zbrani osebni podatki vključujejo podatke, potrebne za pravilno identifikacijo zadevne osebe, utemeljitev in vse druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko sporočijo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 bo na uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot so pravica dostopa ter pravica do popravka ali do ugovora, odgovorjeno v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725.

Osebni podatki se bodo hranili pet let od trenutka, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, ali trenutka, ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali dokler bo trajal sodni postopek, če se je ta začel.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 336, 21.12.2010, str. 30.

(3)  UL L 316 I, 8.12.2022, str. 7.

(4)  UL L 193, 23.7.2005, str. 1.

(5)  UL L 316 I, 8.12.2022, str. 1.

---

Evropska komisija

| 9.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 469/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 469/35

---

Menjalni tečaji eura (1)

8. december 2022

(2022/C 469/09)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0519 |
| JPY | japonski jen | 143,75 |
| DKK | danska krona | 7,4382 |
| GBP | funt šterling | 0,86258 |
| SEK | švedska krona | 10,9060 |
| CHF | švicarski frank | 0,9889 |
| ISK | islandska krona | 149,50 |
| NOK | norveška krona | 10,4880 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,324 |
| HUF | madžarski forint | 417,66 |
| PLN | poljski zlot | 4,6853 |
| RON | romunski leu | 4,9131 |
| TRY | turška lira | 19,6114 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5590 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4307 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,1889 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6547 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4256 |
| KRW | južnokorejski won | 1 387,06 |
| ZAR | južnoafriški rand | 18,0225 |
| CNY | kitajski juan | 7,3324 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5553 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 423,92 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6257 |
| PHP | filipinski peso | 58,233 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,559 |
| BRL | brazilski real | 5,4880 |
| MXN | mehiški peso | 20,6989 |
| INR | indijska rupija | 86,6755 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0519

JPY

japonski jen

143,75

DKK

danska krona

7,4382

GBP

funt šterling

0,86258

SEK

švedska krona

10,9060

CHF

švicarski frank

0,9889

ISK

islandska krona

149,50

NOK

norveška krona

10,4880

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,324

HUF

madžarski forint

417,66

PLN

poljski zlot

4,6853

RON

romunski leu

4,9131

TRY

turška lira

19,6114

AUD

avstralski dolar

1,5590

CAD

kanadski dolar

1,4307

HKD

hongkonški dolar

8,1889

NZD

novozelandski dolar

1,6547

SGD

singapurski dolar

1,4256

KRW

južnokorejski won

1 387,06

ZAR

južnoafriški rand

18,0225

CNY

kitajski juan

7,3324

HRK

hrvaška kuna

7,5553

IDR

indonezijska rupija

16 423,92

MYR

malezijski ringit

4,6257

PHP

filipinski peso

58,233

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,559

BRL

brazilski real

5,4880

MXN

mehiški peso

20,6989

INR

indijska rupija

86,6755

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 9.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 469/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 469/36

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 469/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Vicomté d‘Aumelas“

PGI-FR-A1107-AM01

Datum obvestila: 19. september 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Organoleptični opis proizvodov

Točka 3.3 o organoleptičnem opisu vin poglavja I specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo „Vicomté d‘Aumelas“ je bila spremenjena tako, da so dopolnjene organoleptične lastnosti za vsako barvo vina.

Naslednje podrobnosti so bile prenesene v točko o opisu vina v enotnem dokumentu.

„Vina so izraz posebnega okolja srednje doline reke Hérault, kjer ima ta pomembno vlogo pri uravnavanju temperature.

Rdeča vina na splošno temeljijo na sadni noti in eleganci, z zelo prefinjenimi tanini. Izhajajo iz sort merlot, cabernet sauvignon, syrah, carignan, grenache in mourvèdre, potrganih ob ustrezni zrelosti, pri čemer se pridelujejo predvsem z zvrščanjem. Vina so intenzivne in sijoče rubinasto rdeče barve ter imajo izrazite arome murve, borovnice, maline, sladkega korena in hruške.

Bela vina, ki se pridelujejo kot sortna ali zvrstna vina, večinoma izhajajo iz sort chardonnay, sauvignon, grenache blanc, vermentino ali viognier. Izražajo svežino in amilalkoholne note v povezavi z notami cvetočega bezga in akacije ter belega in eksotičnega sadja. V ustih so živahna in mastna, rahlo grenkasta, brez hrapavosti ali suhosti.

Vina rosé so pridelana iz sort cinsaut, grenache, syrah, carignan, cabernet sauvignon ali mourvèdre. So bledo rožnate, rahlo lososne barve, pri čemer izražajo prijetno svežino ter intenzivne in kompleksne arome cvetja, eksotičnega sadja ali črnega ribeza.“

2.   Trsni izbor

Trsni izbor

Spremenjena je bila točka 5 o organoleptičnem opisu vin poglavja I specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo „Vicomté d‘Aumelas“.

Na seznam sort, ki se uporabljajo za proizvodnjo vina z zaščiteno geografsko označbo „Vicomté d’Aumelas“, je bilo dodanih naslednjih 17 sort:

artaban N, bronner B, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floreal B, johanniter B, monarch N, muscaris B, pinotin N, prior N, saphira B, sauvignac B, solaris B, soreli B, souvignier gris B, vidoc N in voltis B.

Sorte vinske trte, ki so bile vključene v specifikacijo proizvoda, so odpornejše proti glivičnim boleznim, pa tudi bolj prilagojene podnebnim spremembam. Te sorte ustrezajo lastnostim vin z ZGO.

S seznama sort, ki se uporabljajo za proizvodnjo vina z zaščiteno geografsko označbo „Vicomté d’Aumelas“, je bilo črtanih naslednjih 19 sort, ki niso prisotne v vinogradih:

„auxerrois B, baco blanc B, clairette rose Rs, clarin B, couderc noir N, gamay de chaudenay N, jurançon blanc B, landal N, lival N, maréchal foch N, müller-thurgau B, muscadelle B, muscat à petits grains rouges Rg, muscat à petits grains rosés Rs, ravat blanc b, rayon d’or B, savagnin rose Rs, valérien B in villard noir N“.

Te spremembe trsnega izbora so vključene v del enotnega dokumenta o glavnih sortah vinske trte.

3.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

V točki 7.1 o posebnostih geografskega območja poglavja I specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo „Vicomté d‘Aumelas“ je bilo na koncu prvega odstavka dodano naslednje besedilo za izboljšanje opisa geografskega območja in lokacije ZGO „Vicomté d‘Aumelas“ v departmaju Hérault:

„[...] ki se vzpenja nad reko Hérault na severu“.

Ta podrobnejša opredelitev je vključena v točko „Povezava z geografskim območjem“ enotnega dokumenta.

4.   Organ, pristojen za nadzor

Organ, pristojen za nadzor

Besedilo točke o organu, pristojnem za nadzor, v poglavju 3 specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo „Vicomté d'Aumelas“ je bilo posodobljeno, vendar ostaja nespremenjeno.

Ta posodobitev je vključena v enotni dokument, kar zadeva kontaktne podatke organa, pristojnega za nadzor.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Ime

Vicomté d'Aumelas

2.   Vrsta geografske označbe

Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Opis vina

KRATEK OPIS

Zaščitena geografska označba „Vicomté d’Aumelas“ se uporablja za mirna rdeča, rosé in bela vina. Vina z zaščiteno geografsko označbo „Vicomté d’Aumelas“ imajo najmanj 9-odstotni volumenski delež dejanskega alkohola. Največji ali najmanjši delež skupnega alkohola ter najnižje ali najvišje vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določeni z evropsko zakonodajo.

Vina so izraz posebnega okolja srednje doline reke Hérault, kjer ima ta pomembno vlogo pri uravnavanju temperature.

Rdeča vina na splošno temeljijo na sadni noti in eleganci, z zelo prefinjenimi tanini. Izhajajo iz sort merlot, cabernet sauvignon, syrah, carignan, grenache in mourvèdre, potrganih ob ustrezni zrelosti, pri čemer se pridelujejo predvsem z zvrščanjem. Vina so intenzivne in sijoče rubinasto rdeče barve ter imajo izrazite arome murve, borovnice, maline, sladkega korena in hruške.

Bela vina, ki se pridelujejo kot sortna ali zvrstna vina, večinoma izhajajo iz sort chardonnay, sauvignon, grenache blanc, vermentino ali viognier. Izražajo svežino in amilalkoholne note v povezavi z notami cvetočega bezga in akacije ter belega in eksotičnega sadja. V ustih so živahna in mastna, rahlo grenkasta, brez hrapavosti ali suhosti.

Vina rosé so pridelana iz sort cinsaut, grenache, syrah, carignan, cabernet sauvignon ali mourvèdre. So bledo rožnate, rahlo lososne barve, pri čemer izražajo prijetno svežino ter intenzivne in kompleksne arome cvetja, eksotičnega sadja ali črnega ribeza.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

Enološki postopki

5.1.   
  Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Za enološke postopke se pri teh vinih upoštevajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

5.2.   
  Največji donosi

Največji donosi

120 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija in obdelava vin z zaščiteno geografsko označbo „Vicomté d’Aumelas“ potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Hérault: Aumelas, Bélarga, Campagnan, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Pargoire, Tressan, Puilacher, Plaissan, Le Pouget, Vendémian, Pouzols, Popian, Saint-Bauzille-de-la-Sylve in Gignac (katastrske enote D, E in F).

7.   Sorte vinske trte

Sorte vinske trte

Alicante henri bouschet N

Alphonse lavallée N

Altesse B

Alvarinho – albariño

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Artaban N

Arvine B – petite arvine

Aubun N – murescola

Bourboulenc B – doucillon blanc

Bronner B

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Caladoc N

Cardinal Rg

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Chambourcin N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – cinsault

Clairette B

Clarin B

Colombard B

Cot N – malbec

Counoise N

Danlas B

Egiodola N

Fer N – fer servadou, braucol, mansois, pinenc

Floreal B

Gamay N

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros manseng B

Johanniter B

Listan B – palomino

Lledoner pelut N

Macabeu B – macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Meunier N

Monarch N

Mondeuse N

Morrastel N – minustellu, graciano

Mourvèdre N – monastrell

Muscardin N

Muscaris B

Muscat d‘alexandrie B – muscat, moscato

Muscat de hambourg N – muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Nielluccio N – nielluciu

Négrette N

Parrellada B

Petit manseng B

Petit verdot N

Picardan B – araignan

Pinot gris G

Pinot noir N

Pinotin N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant droit N – espanenc

Portan N

Prior N

Riesling B

Rivairenc N – aspiran noir

Rivairenc blanc B – aspiran blanc

Roussanne B

Rubilande Rs

Saphira B

Sauvignon B

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Sciaccarello N

Semillon B

Servant B

Seyval B

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Ugni blanc B

Verdelho B

Vermentino B – rolle

Vidoc N

Villard blanc B

Viognier B

Voltis B

8.   Opis povezave

Opis povezave

V srcu pokrajine Languedoc, med Montpellierem in Béziersem ter severno od Sèta, se vinorodno območje Vicomté d’Aumelas razprostira na majhnem območju gričev, naslonjenih na severno pobočje planote Aumelas, ki se vzpenja nad reko Hérault na severu.

Vinogradi, ki so zamenjali apnenčaste garige planote Aumelas, so zasajeni na terasah, ki se spuščajo proti zahodu, na tleh, nastalih na apnenčastem in laporno-apnenčastem produ iz mezozoika in terciarja, spodnji del pa na različnih usedlinah, ki jih je naneslo v dolino reke Hérault.

Vse te skupine tal so zelo različno primerne za vinogradništvo, od rodovitnih tal na novejših aluvialnih in koluvialnih naplavinah do peščeno prodnatih tal na starih aluvialnih terasah in apnenčastih gričih.

Različne vrste tal v povezavi z lokalnimi bioklimatskimi razmerami pomenijo različne možnosti za vinogradništvo in so primerne za zasaditev številnih sort vinske trte.

Podnebje je povsem sredozemsko, z zelo izrazitim poletnim pomanjkanjem padavin.

To „enotnost“ v raznolikosti vinorodnega območja Vicomté d’Aumelas še krepijo krajinske značilnosti območja proizvodnje, ki je v celoti del območja, imenovanega Moyenne Vallée de l’Hérault. Vina z ZGO „Vicomté d’Aumelas“ izhajajo z območja proizvodnje, kjer že stoletja gojijo vinogradniško tradicijo.

Vinogradništvo na tem ozemlju, priznano že v rimski dobi, se je uveljavilo v srednjem veku. Vino je bilo na mizah plemičev in meščanov, pili so ga v tavernah, slavili so ga pesniki.

V srednjem veku sta vinograde ohranili in razvili sosednji verski skupnosti, opatiji Aniane in Saint Guilhem le Désert.V 10. stoletju se je vinorodnega območja Vicomté d’Aumelas polastila dinastija Guilhemov iz Montpelliera. Guilhemi, povezani z vladarji Anglije in Holandije, so vina s tega območja takrat izvažali v vso severno Evropo.

Kot pojasnjuje profesor Galtier, je bilo območje Vicomté d’Aumelas v tem obdobju zasajeno s trtami. Plemiči so na svojem fevdu četrtino trgatve vzeli zase, o čemer veliko pove odlomek 547 rokopisnega lista 178v: ta navaja, da je 4. novembra 1121 Guillaume d’Aumelas potrdil podelitev fevda Bertrandu de L’Estangu, in sicer zemljišč z vinogradi in polji vse do reke Hérault.

V 18. stoletju je prekop Canal du Midi olajšal prevoz vin do atlantskih pristanišč, od koder so jih odpošiljali v severno Evropo in Ameriko, rastoča dejavnost pristanišča Sète pa je spodbudila izvoz na jug.

Vinorodno območje je dobilo sedanjo podobo v 19. stoletju, ko je nanjo ugodno vplival razvoj železnice, ki je omogočil pomemben prodor na nove trge. Zaradi specializacije v pridelavo namiznega grozdja, ki je uživalo poseben sloves, je ta regija dobila slikovito ime „zlata dolina“.

Priznanje označbe „vin de pays“5. aprila 1982 je vinogradnikom omogočilo proizvodnjo vin, ki ustrezajo povpraševanju potrošnikov.

Trenutna proizvodnja znaša 10 000 hl, od tega je 50 % rdečih vin, preostali del pa v enakih deležih sestavljajo vina rosé in bela vina.

Sredozemske sorte vinske trte, že dolgo uveljavljene za ZGO, so bile dopolnjene s sortami iz drugih regij, kot sta cabernet-sauvignon in merlot za rdeča vina ter chardonnay in sauvignon za bela.

Vina se delijo na zvrstna, ki so zlasti rdeča, in vina z navedbo sorte, ki so predvsem bela.

Ob edinstveni povezavi med zemljo in zgodovino se pri izdelavi vin z ZGO „Vicomté d’Aumelas“ izkorišča vse znanje, pridobljeno skozi generacije, pa tudi najnaprednejša tehnologija.

Vinogradniki so tako na podlagi raziskovanja razvili vina, ki temeljijo na sadni noti in eleganci, pitna vina, ki so rezultat prilagojene vinifikacije, pri kateri se daje prednost tehnologijam z nežnim stiskanjem.

Skoraj vsa proizvodnja, ki se proda predvsem v Franciji in severnoevropskih državah, se stekleniči na geografskem območju, kar omogoča popoln nadzor nad proizvodom in ustvarjanje dodane vrednosti v kraju proizvodnje.

8.2.   Vzročna povezava med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda

Vzročna povezava med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda

Na vinorodnem območju Vicomté d’Aumelas, nad katerim se dviga grad Aumelas, ki je orientacijska točka za vse prebivalce in vinogradnike iz vasi, se kaže homogenost življenja – tu se živi za vinsko trto, pridelano vino pa preveva močan vinogradniški duh.

V „zlati dolini“, regiji, ki je tako poimenovana zaradi pridelave namiznega grozdja (chasselas in servant), za katero je bilo potrebno naporno obrezovanje in zaradi katere so si vinogradniki prizadevali za optimalno kakovost grozdja, so vinogradniki stkali zelo posebno vez z vinsko trto.

Na podlagi teh izkušenj so se vsi vinogradniki pred več kot 30 leti lotili preusmeritve vinogradov in razvoja sodobnih enoloških tehnik.

Rezultat tega so vina, na katera močno vpliva posebno okolje srednje doline reke Hérault, kjer ima ta pomembno vlogo pri uravnavanju temperature, s čimer omejuje pojav nekaterih skrajnih podnebnih razmer poleti in omogoča pridelavo elegantnih rdečih vin ter svežih in sadnih belih vin.

Danes v vasicah vinorodnega območja Vicomté d’Aumelas, ki pogosto ležijo na mestih nekdanjih rimskih vil, živijo družine vinogradnikov, med katerimi se iz generacije v generacijo prenašajo ljubezen do vinske trte in vina ter znanje in izkušnje. Sloves vin z vinorodnega območja Vicomté d’Aumelas temelji na tej kulturni dediščini. Zgodovina in kultura te regije, teh vasi in teh ljudi sta popolnoma prepleteni z zgodovino njihovega vinogradništva.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Zaščitena geografska označba „Vicomté d’Aumelas“ se lahko dopolni z imenom ene ali več sort vinske trte.

Zaščitena geografska označba „Vicomté d’Aumelas“ se lahko dopolni z izrazom „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino).

Pod pogoji iz specifikacije proizvoda se zaščitena geografska označba „Vicomté d’Aumelas“ lahko dopolni z imenom manjše geografske enote „Vallée Dorée“.

Na etiketi se navede logotip ZGO Evropske unije, kadar je izraz „zaščitena geografska označba“ nadomeščen s tradicionalnim izrazom „vin de pays“ (deželno vino).

Povezava na specifikacijo proizvoda

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-64343752-4555-476e-ae05-308e26acd116

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

1

---