# Jurnalul Oficial C 465/6 de

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 465 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 656 decembrie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 465

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 656 decembrie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 2 și 5 mai 2022
  Textele adoptate din 4 mai 2022 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2020 au fost publicate în
  JO L 258, 5.10.2022 .TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 2 și 5 mai 2022
  Textele adoptate din 4 mai 2022 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2020 au fost publicate în
  JO L 258, 5.10.2022 .TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Textele adoptate din 4 mai 2022 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2020 au fost publicate în

JO L 258, 5.10.2022

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 3 mai 2022 |
| 2022/C 465/01 | Rezoluția Parlamentului European din 3 mai 2022 Către o economie albastră sustenabilă în UE: rolul sectoarelor pescuitului și acvaculturii (2021/2188(INI)) | 2 |
| 2022/C 465/02 | Rezoluția Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la planul de acțiune al UE privind agricultura ecologică (2021/2239(INI)) | 22 |
| 2022/C 465/03 | Rezoluția Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la persecutarea minorităților pe motive de convingeri sau religie (2021/2055(INI)) | 33 |
| 2022/C 465/04 | Rezoluția Parlamentului European din 3 mai 2022 Către o strategie a UE de promovare a educației copiilor în lume: atenuarea impactului pandemiei de COVID-19 (2021/2209(INI)) | 44 |
| 2022/C 465/05 | Rezoluția Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la obținerea independenței economice a femeilor prin antreprenoriat și activități independente (2021/2080(INI)) | 54 |
| 2022/C 465/06 | Rezoluția Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la inteligența artificială în era digitală (2020/2266(INI)) | 65 |
| | Miercuri, 4 mai 2022 |
| 2022/C 465/07 | Rezoluția Parlamentului European din 4 mai 2022 referitoare la acțiunile de întreprins în urma concluziilor Conferinței privind viitorul Europei (2022/2648(RSP)) | 109 |
| | Joi, 5 mai 2022 |
| 2022/C 465/08 | Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la cazul lui Osman Kavala din Turcia (2022/2656(RSP)) | 112 |
| 2022/C 465/09 | Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la relatările privind continuarea recoltării de organe în China (2022/2657(RSP)) | 117 |
| 2022/C 465/10 | Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la reprimarea continuă a opoziției politice în Cambodgia (2022/2658(RSP)) | 120 |
| 2022/C 465/11 | Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la politica în domeniul concurenței – raportul anual pe 2021 (2021/2185(INI)) | 124 |
| 2022/C 465/12 | Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la amenințările la adresa stabilității, a securității și a democrației în Africa de Vest și Sahel (2022/2650(RSP)) | 137 |
| 2022/C 465/13 | Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE în ceea ce privește Polonia și Ungaria (2022/2647(RSP)) | 147 |
| 2022/C 465/14 | Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la situația actuală a cooperării dintre UE și Republica Moldova (2022/2651(RSP)) | 151 |
| 2022/C 465/15 | Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la impactul războiului împotriva Ucrainei asupra femeilor (2022/2633(RSP)) | 155 |
| 2022/C 465/16 | Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la impactul războiului ilegal de agresiune dus de Rusia împotriva Ucrainei asupra sectoarelor transporturilor și turismului din UE (2022/2643(RSP)) | 164 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 3 mai 2022

2022/C 465/01

Rezoluția Parlamentului European din 3 mai 2022 Către o economie albastră sustenabilă în UE: rolul sectoarelor pescuitului și acvaculturii (2021/2188(INI))

2

2022/C 465/02

Rezoluția Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la planul de acțiune al UE privind agricultura ecologică (2021/2239(INI))

22

2022/C 465/03

Rezoluția Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la persecutarea minorităților pe motive de convingeri sau religie (2021/2055(INI))

33

2022/C 465/04

Rezoluția Parlamentului European din 3 mai 2022 Către o strategie a UE de promovare a educației copiilor în lume: atenuarea impactului pandemiei de COVID-19 (2021/2209(INI))

44

2022/C 465/05

Rezoluția Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la obținerea independenței economice a femeilor prin antreprenoriat și activități independente (2021/2080(INI))

54

2022/C 465/06

Rezoluția Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la inteligența artificială în era digitală (2020/2266(INI))

65

Miercuri, 4 mai 2022

2022/C 465/07

Rezoluția Parlamentului European din 4 mai 2022 referitoare la acțiunile de întreprins în urma concluziilor Conferinței privind viitorul Europei (2022/2648(RSP))

109

Joi, 5 mai 2022

2022/C 465/08

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la cazul lui Osman Kavala din Turcia (2022/2656(RSP))

112

2022/C 465/09

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la relatările privind continuarea recoltării de organe în China (2022/2657(RSP))

117

2022/C 465/10

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la reprimarea continuă a opoziției politice în Cambodgia (2022/2658(RSP))

120

2022/C 465/11

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la politica în domeniul concurenței – raportul anual pe 2021 (2021/2185(INI))

124

2022/C 465/12

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la amenințările la adresa stabilității, a securității și a democrației în Africa de Vest și Sahel (2022/2650(RSP))

137

2022/C 465/13

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE în ceea ce privește Polonia și Ungaria (2022/2647(RSP))

147

2022/C 465/14

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la situația actuală a cooperării dintre UE și Republica Moldova (2022/2651(RSP))

151

2022/C 465/15

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la impactul războiului împotriva Ucrainei asupra femeilor (2022/2633(RSP))

155

2022/C 465/16

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la impactul războiului ilegal de agresiune dus de Rusia împotriva Ucrainei asupra sectoarelor transporturilor și turismului din UE (2022/2643(RSP))

164

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 3 mai 2022 |
| 2022/C 465/17 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, de abrogare a Deciziei Consiliului (76/787/ECSC, CEE, Euratom) și a Actului privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct anexat la decizia respectivă (2020/2220(INL) – 2022/0902(APP)) | 171 |
| 2022/C 465/18 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 3 mai 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD)) | 199 |
| 2022/C 465/19 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE în ceea ce privește prelungirea perioadei de aplicare a mecanismului opțional de taxare inversă în legătură cu livrările de anumite bunuri și prestările de anumite servicii care prezintă risc de fraudă și a mecanismului de reacție rapidă împotriva fraudei în domeniul TVA (COM(2022)0039 – C9-0053/2022 – 2022/0027(CNS)) | 209 |
| 2022/C 465/20 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind aplicarea dispozițiilor acquis-ului Schengen în domeniul Sistemului de Informații Schengen în Republica Cipru (COM(2021)0472 – C9-0350/2021 – 2021/0266(NLE)) | 210 |
| 2022/C 465/21 | Decizia Parlamentului European din 3 mai 2022 privind propunerea de numire a lui Lefteris Christoforou în funcția de membru al Curții de Conturi (C9-0042/2022 – 2022/0802(NLE)) | 211 |
| 2022/C 465/22 | Decizia Parlamentului European din 3 mai 2022 privind propunerea de numire a lui George Marius Hyzler în funcția de membru al Curții de Conturi (C9-0043/2022 – 2022/0803(NLE)) | 212 |
| | Miercuri, 4 mai 2022 |
| 2022/C 465/23 | P9_TA(2022)0142Consolidarea mandatului Europol: cooperarea cu părți private, prelucrarea datelor cu caracter personal și sprijinirea cercetării și inovării ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 mai 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/794 în ceea ce privește cooperarea Europol cu părțile private, prelucrarea datelor cu caracter personal de către Europol în sprijinul anchetelor penale și rolul Europol în materie de cercetare și inovare (COM(2020)0796 – C9-0401/2020 – 2020/0349(COD))P9_TC1-COD(2020)0349Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 mai 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/794 în ceea ce privește cooperarea Europol cu părțile private, prelucrarea datelor cu caracter personal de către Europol în sprijinul anchetelor penale și rolul Europol în materie de cercetare și inovare | 213 |
| 2022/C 465/24 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 4 mai 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind subvențiile străine care denaturează piața internă (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD)) | 217 |
| 2022/C 465/25 | Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții la Regulamentul delegat al Comisiei din 8 aprilie 2022 de modificare a regulamentului delegat (UE) 2021/2306 în ceea ce privește dispozițiile tranzitorii pentru certificatele de inspecție eliberate în Ucraina (C(2022)02164 – 2022/2637(DEA)) | 255 |
| | Joi, 5 mai 2022 |
| 2022/C 465/26 | P9_TA(2022)0198Dispoziții tranzitorii privind ambalajul și eticheta produselor medicinale veterinare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor tranzitorii privind ambalarea și etichetarea produselor medicinale veterinare autorizate în conformitate cu Directiva 2001/82/CE și cu Regulamentul (CE) nr. 726/2004 (COM(2022)0076 – C9-0054/2022 – 2022/0053(COD))P9_TC1-COD(2022)0053Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții tranzitorii privind ambalajul și eticheta produselor medicinale veterinare autorizate sau înregistrate în conformitate cu Directiva 2001/82/CE sau cu Regulamentul (CE) nr. 726/2004 | 257 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 3 mai 2022

2022/C 465/17

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, de abrogare a Deciziei Consiliului (76/787/ECSC, CEE, Euratom) și a Actului privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct anexat la decizia respectivă (2020/2220(INL) – 2022/0902(APP))

171

2022/C 465/18

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 3 mai 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))

199

2022/C 465/19

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE în ceea ce privește prelungirea perioadei de aplicare a mecanismului opțional de taxare inversă în legătură cu livrările de anumite bunuri și prestările de anumite servicii care prezintă risc de fraudă și a mecanismului de reacție rapidă împotriva fraudei în domeniul TVA (COM(2022)0039 – C9-0053/2022 – 2022/0027(CNS))

209

2022/C 465/20

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind aplicarea dispozițiilor acquis-ului Schengen în domeniul Sistemului de Informații Schengen în Republica Cipru (COM(2021)0472 – C9-0350/2021 – 2021/0266(NLE))

210

2022/C 465/21

Decizia Parlamentului European din 3 mai 2022 privind propunerea de numire a lui Lefteris Christoforou în funcția de membru al Curții de Conturi (C9-0042/2022 – 2022/0802(NLE))

211

2022/C 465/22

Decizia Parlamentului European din 3 mai 2022 privind propunerea de numire a lui George Marius Hyzler în funcția de membru al Curții de Conturi (C9-0043/2022 – 2022/0803(NLE))

212

Miercuri, 4 mai 2022

2022/C 465/23

P9_TA(2022)0142Consolidarea mandatului Europol: cooperarea cu părți private, prelucrarea datelor cu caracter personal și sprijinirea cercetării și inovării ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 mai 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/794 în ceea ce privește cooperarea Europol cu părțile private, prelucrarea datelor cu caracter personal de către Europol în sprijinul anchetelor penale și rolul Europol în materie de cercetare și inovare (COM(2020)0796 – C9-0401/2020 – 2020/0349(COD))P9_TC1-COD(2020)0349Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 mai 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/794 în ceea ce privește cooperarea Europol cu părțile private, prelucrarea datelor cu caracter personal de către Europol în sprijinul anchetelor penale și rolul Europol în materie de cercetare și inovare

213

2022/C 465/24

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 4 mai 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind subvențiile străine care denaturează piața internă (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD))

217

2022/C 465/25

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții la Regulamentul delegat al Comisiei din 8 aprilie 2022 de modificare a regulamentului delegat (UE) 2021/2306 în ceea ce privește dispozițiile tranzitorii pentru certificatele de inspecție eliberate în Ucraina (C(2022)02164 – 2022/2637(DEA))

255

Joi, 5 mai 2022

2022/C 465/26

P9_TA(2022)0198Dispoziții tranzitorii privind ambalajul și eticheta produselor medicinale veterinare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor tranzitorii privind ambalarea și etichetarea produselor medicinale veterinare autorizate în conformitate cu Directiva 2001/82/CE și cu Regulamentul (CE) nr. 726/2004 (COM(2022)0076 – C9-0054/2022 – 2022/0053(COD))P9_TC1-COD(2022)0053Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții tranzitorii privind ambalajul și eticheta produselor medicinale veterinare autorizate sau înregistrate în conformitate cu Directiva 2001/82/CE sau cu Regulamentul (CE) nr. 726/2004

sau înregistrate

257

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

6.12.2022

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2022-2023

Ședințele dintre 2 și 5 mai 2022

Textele adoptate din 4 mai 2022 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2020 au fost publicate în

  JO L 258, 5.10.2022
  .

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 3 mai 2022

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/2

---

P9_TA(2022)0135

O economie albastră sustenabilă în UE: rolul sectoarelor pescuitului și acvaculturii

Rezoluția Parlamentului European din 3 mai 2022 Către o economie albastră sustenabilă în UE: rolul sectoarelor pescuitului și acvaculturii (2021/2188(INI))

(2022/C 465/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 mai 2021 privind o nouă abordare pentru o economie albastră durabilă în UE – Transformarea economiei albastre a UE pentru un viitor durabil (COM(2021)0240), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 mai 2021 privind o nouă abordare pentru o economie albastră durabilă în UE – Transformarea economiei albastre a UE pentru un viitor durabil (COM(2021)0240),

| — | având în vedere articolele 3, 4, 13, 38, 43 și 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 3, 4, 13, 38, 43 și 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2021 de instituire a Fondului european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1004 (2) (FEAMPA), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2021 de instituire a Fondului european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1004 (2) (FEAMPA),

| — | având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin) (3),

| — | având în vedere Al șaptelea program de acțiune pentru mediu (PAM) și conceptele consacrate în acesta, precum limitele planetare și limitele ecologice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Al șaptelea program de acțiune pentru mediu (PAM) și conceptele consacrate în acesta, precum limitele planetare și limitele ecologice,

| — | având în vedere Directiva 2014/89/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/89/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim (4),

| — | având în vedere Directiva 2007/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 privind evaluarea și gestionarea riscurilor de inundații (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2007/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 privind evaluarea și gestionarea riscurilor de inundații (5),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (6),

| — | având în vedere acordul politic dintre Parlament și Consiliu din 11 martie 2021 privind Mecanismul pentru interconectarea Europei 2021-2027, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul politic dintre Parlament și Consiliu din 11 martie 2021 privind Mecanismul pentru interconectarea Europei 2021-2027,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (COM(2019)0640),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380) și rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2021 referitoare la această strategie (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380) și rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2021 referitoare la această strategie (7),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O Strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381) și rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la această strategie (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O Strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381) și rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la această strategie (8),

| — | având în vedere raportul Comisiei intitulat „The EU Blue Economy Report 2021” (Raportul pe 2021 privind economia albastră a UE) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „The EU Blue Economy Report 2021” (Raportul pe 2021 privind economia albastră a UE) (9),

| — | având în vedere raportul Comisiei din martie 2021 privind criteriile de sustenabilitate pentru economia albastră (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din martie 2021 privind criteriile de sustenabilitate pentru economia albastră (10),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 12 mai 2021 intitulată „Orientări strategice pentru o acvacultură mai sustenabilă și mai competitivă în UE pentru perioada 2021-2030” (COM(2021)0236), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 12 mai 2021 intitulată „Orientări strategice pentru o acvacultură mai sustenabilă și mai competitivă în UE pentru perioada 2021-2030” (COM(2021)0236),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 23 iulie 2020 intitulată „O nouă abordare a Strategiei maritime pentru zona Oceanului Atlantic – Planul de acțiune pentru Atlantic 2.0: Un plan de acțiune actualizat pentru o economie albastră sustenabilă, rezilientă și competitivă în zona Uniunii Europene a Oceanului Atlantic” (COM(2020)0329), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 23 iulie 2020 intitulată „O nouă abordare a Strategiei maritime pentru zona Oceanului Atlantic – Planul de acțiune pentru Atlantic 2.0: Un plan de acțiune actualizat pentru o economie albastră sustenabilă, rezilientă și competitivă în zona Uniunii Europene a Oceanului Atlantic” (COM(2020)0329),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2020 intitulată „Strategia pentru o mobilitate durabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2020 intitulată „Strategia pentru o mobilitate durabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (COM(2020)0789),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 noiembrie 2020 intitulată „O strategie a UE privind valorificarea potențialului energiei din surse regenerabile offshore pentru un viitor neutru climatic” (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 noiembrie 2020 intitulată „O strategie a UE privind valorificarea potențialului energiei din surse regenerabile offshore pentru un viitor neutru climatic” (COM(2020)0741),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la exploatarea potențialului cercetării și inovării în economia albastră de a genera locuri de muncă și creștere economică (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la exploatarea potențialului cercetării și inovării în economia albastră de a genera locuri de muncă și creștere economică (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2018 referitoare la guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre în contextul ODD-urilor pentru 2030 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2018 referitoare la guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre în contextul ODD-urilor pentru 2030 (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la impactul deșeurilor marine asupra pescuitului (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la impactul deșeurilor marine asupra pescuitului (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2021 referitoare la o nouă abordare a Strategiei maritime pentru zona Oceanului Atlantic (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2021 referitoare la o nouă abordare a Strategiei maritime pentru zona Oceanului Atlantic (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2021 referitoare la impactul pe care îl au parcurile eoliene din larg și alte sisteme de energie din surse regenerabile asupra pescuitului (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2021 referitoare la impactul pe care îl au parcurile eoliene din larg și alte sisteme de energie din surse regenerabile asupra pescuitului (15),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2021 referitoare la consolidarea parteneriatului cu regiunile ultraperiferice ale UE (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2021 referitoare la consolidarea parteneriatului cu regiunile ultraperiferice ale UE (16),

| — | având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP21), organizată la Paris la 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP21), organizată la Paris la 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris),

| — | având în vedere orientările globale și standardele internaționale privind pescuitul și acvacultura, elaborate de Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) în cooperare cu UE, în calitate de membru, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările globale și standardele internaționale privind pescuitul și acvacultura, elaborate de Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) în cooperare cu UE, în calitate de membru,

| — | având în vedere raportul FAO intitulat „The State of World Fisheries and Aquaculture 2020: Sustainability in Action” (Situația pescuitului și a acvaculturii la nivel mondial în 2020: sustenabilitatea în acțiune), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul FAO intitulat „The State of World Fisheries and Aquaculture 2020: Sustainability in Action” (Situația pescuitului și a acvaculturii la nivel mondial în 2020: sustenabilitatea în acțiune),

| — | având în vedere inițiativa Rețelei porturilor pescărești albastre, lansată în iulie 2018 de FAO, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa Rețelei porturilor pescărești albastre, lansată în iulie 2018 de FAO,

| — | având în vedere strategiile „Blue Growth” pentru portul din Vigo, aferente perioadelor 2016-2020 și 2021-2027 (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere strategiile „Blue Growth” pentru portul din Vigo, aferente perioadelor 2016-2020 și 2021-2027 (17),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor referitor la Comunicarea Comisiei privind o nouă abordare pentru o economie albastră durabilă în UE – Transformarea economiei albastre a UE pentru un viitor durabil (COM(2021)0240), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor referitor la Comunicarea Comisiei privind o nouă abordare pentru o economie albastră durabilă în UE – Transformarea economiei albastre a UE pentru un viitor durabil (COM(2021)0240),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 2 decembrie 2021 privind economia albastră durabilă și acvacultura (NAT-VVI/020), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 2 decembrie 2021 privind economia albastră durabilă și acvacultura (NAT-VVI/020),

| — | având în vedere competența Comisiei pentru transport și turism a Parlamentului în domeniul programării maritime și al politicii maritime integrate, |
| --- | --- |

—

având în vedere competența Comisiei pentru transport și turism a Parlamentului în domeniul programării maritime și al politicii maritime integrate,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare și cel al Comisiei pentru transport și turism, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare și cel al Comisiei pentru transport și turism,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0089/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0089/2022),

| A. | întrucât economia albastră a UE asigură 4,5 milioane de locuri de muncă directe și cuprinde toate industriile și sectoarele legate de oceane, mări și zone de coastă, fie ele în mediul marin (cum ar fi transportul maritim de mărfuri și de pasageri, pescuitul și generarea de energie) sau pe uscat (cum ar fi porturi, șantiere navale, turism de coastă și acvacultura terestră); întrucât este un segment amplu, cu evoluție rapidă, al economiei noastre, care în ultimul deceniu a făcut pași mari pe calea modernizării și diversificării și care va juca un rol important în îmbunătățirea dezvoltării ecologice, sociale și economice; |
| --- | --- |

A.

întrucât economia albastră a UE asigură 4,5 milioane de locuri de muncă directe și cuprinde toate industriile și sectoarele legate de oceane, mări și zone de coastă, fie ele în mediul marin (cum ar fi transportul maritim de mărfuri și de pasageri, pescuitul și generarea de energie) sau pe uscat (cum ar fi porturi, șantiere navale, turism de coastă și acvacultura terestră); întrucât este un segment amplu, cu evoluție rapidă, al economiei noastre, care în ultimul deceniu a făcut pași mari pe calea modernizării și diversificării și care va juca un rol important în îmbunătățirea dezvoltării ecologice, sociale și economice;

| B. | întrucât, dacă ar fi comparată cu o economie națională, economia albastră mondială ar fi a șaptea ca mărime din lume, iar oceanele ca entitate economică ar putea fi membre ale G7; întrucât aceasta funcționează în cel mai mare ecosistem al planetei, având în vedere că oceanele adăpostesc 80 % din toate formele de viață; întrucât oceanul ne înconjoară și ne susține, dându-ne resurse esențiale pentru sănătate, fără să mai vorbim de faptul că reprezintă o rețea de interacțiuni economice; |
| --- | --- |

B.

întrucât, dacă ar fi comparată cu o economie națională, economia albastră mondială ar fi a șaptea ca mărime din lume, iar oceanele ca entitate economică ar putea fi membre ale G7; întrucât aceasta funcționează în cel mai mare ecosistem al planetei, având în vedere că oceanele adăpostesc 80 % din toate formele de viață; întrucât oceanul ne înconjoară și ne susține, dându-ne resurse esențiale pentru sănătate, fără să mai vorbim de faptul că reprezintă o rețea de interacțiuni economice;

| C. | întrucât dezvoltarea economiei albastre ar putea stimula puternic creșterea și dezvoltarea economică, precum și crearea de locuri de muncă, în special în țările și în regiunile de coastă și insulare și în regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

C.

întrucât dezvoltarea economiei albastre ar putea stimula puternic creșterea și dezvoltarea economică, precum și crearea de locuri de muncă, în special în țările și în regiunile de coastă și insulare și în regiunile ultraperiferice;

| D. | întrucât sectorul pescuitului, în special pescuitul la scară mică, pescuitul artizanal și din zonele de coastă, nu a fost luat în considerare în mod suficient în strategia UE privind economia albastră; |
| --- | --- |

D.

întrucât sectorul pescuitului, în special pescuitul la scară mică, pescuitul artizanal și din zonele de coastă, nu a fost luat în considerare în mod suficient în strategia UE privind economia albastră;

| E. | întrucât economia albastră va oferi, de asemenea, noi perspective și va crea locuri de muncă, mai cu seamă în domenii precum energia oceanică din surse regenerabile, bioeconomia albastră, biotehnologia și desalinizarea; |
| --- | --- |

E.

întrucât economia albastră va oferi, de asemenea, noi perspective și va crea locuri de muncă, mai cu seamă în domenii precum energia oceanică din surse regenerabile, bioeconomia albastră, biotehnologia și desalinizarea;

| F. | întrucât prioritățile sectoriale pentru dezvoltarea economiei albastre pot fi diferite de la un stat membru la altul, în funcție, pe de o parte, de dezvoltarea sectoarelor tradiționale sau consacrate și, pe de altă parte, de resursele actuale și de potențialul de dezvoltare al sectoarelor emergente din fiecare stat membru; |
| --- | --- |

F.

întrucât prioritățile sectoriale pentru dezvoltarea economiei albastre pot fi diferite de la un stat membru la altul, în funcție, pe de o parte, de dezvoltarea sectoarelor tradiționale sau consacrate și, pe de altă parte, de resursele actuale și de potențialul de dezvoltare al sectoarelor emergente din fiecare stat membru;

| G. | întrucât exploatarea potențialului economiei albastre nu trebuie să constituie un pretext pentru multiplicarea, în mări și oceane, a formelor de exploatare a resurselor și a modelelor de creștere care s-au dovedit deja a fi nesustenabile; întrucât exploatarea resurselor mărilor și oceanelor trebuie să țină seama cu strictețe de necesitatea de a asigura o bună gestiune și conservare a acestor resurse, fără a altera echilibrul ecosistemelor marine; |
| --- | --- |

G.

întrucât exploatarea potențialului economiei albastre nu trebuie să constituie un pretext pentru multiplicarea, în mări și oceane, a formelor de exploatare a resurselor și a modelelor de creștere care s-au dovedit deja a fi nesustenabile; întrucât exploatarea resurselor mărilor și oceanelor trebuie să țină seama cu strictețe de necesitatea de a asigura o bună gestiune și conservare a acestor resurse, fără a altera echilibrul ecosistemelor marine;

| H. | întrucât în Directiva privind amenajarea spațiului maritim se afirmă că statele membre trebuie să ia în considerare interacțiunile dintre activități și utilizări precum acvacultura, pescuitul și instalațiile și infrastructurile pentru producția de energie din surse regenerabile, dar și cablurile submarine, precum și să promoveze coexistența activităților relevante și să aplice o abordare ecosistemică; |
| --- | --- |

H.

întrucât în Directiva privind amenajarea spațiului maritim se afirmă că statele membre trebuie să ia în considerare interacțiunile dintre activități și utilizări precum acvacultura, pescuitul și instalațiile și infrastructurile pentru producția de energie din surse regenerabile, dar și cablurile submarine, precum și să promoveze coexistența activităților relevante și să aplice o abordare ecosistemică;

| I. | întrucât o economie albastră care se dezvoltă în cadrul limitelor ecologice, deci nu numai sectoarele pescuitului și acvaculturii, ci și toate sectoarele marine vizate, trebuie să respecte orizontal, în egală măsură, pilonii de mediu, social și economic pentru a fi considerată sustenabilă; |
| --- | --- |

I.

întrucât o economie albastră care se dezvoltă în cadrul limitelor ecologice, deci nu numai sectoarele pescuitului și acvaculturii, ci și toate sectoarele marine vizate, trebuie să respecte orizontal, în egală măsură, pilonii de mediu, social și economic pentru a fi considerată sustenabilă;

| J. | întrucât politica comună în domeniul pescuitului (PCP) urmărește să garanteze conservarea și gestionarea corespunzătoare a resurselor biologice marine și că activitățile de pescuit și de acvacultură sunt sustenabile pentru mediu pe termen lung și sunt gestionate într-un mod coerent cu obiectivele de a realiza beneficii economice, sociale și în materie de ocupare a forței de muncă și de a contribui la securitatea aprovizionării cu alimente; |
| --- | --- |

J.

întrucât politica comună în domeniul pescuitului (PCP) urmărește să garanteze conservarea și gestionarea corespunzătoare a resurselor biologice marine și că activitățile de pescuit și de acvacultură sunt sustenabile pentru mediu pe termen lung și sunt gestionate într-un mod coerent cu obiectivele de a realiza beneficii economice, sociale și în materie de ocupare a forței de muncă și de a contribui la securitatea aprovizionării cu alimente;

| K. | întrucât PCP ar trebui să contribuie la creșterea productivității și la un nivel de trai decent în sectorul pescuitului, inclusiv în sectorul pescuitului la scară mică, precum și la piețe stabile, și ar trebui să asigure disponibilitatea alimentelor; |
| --- | --- |

K.

întrucât PCP ar trebui să contribuie la creșterea productivității și la un nivel de trai decent în sectorul pescuitului, inclusiv în sectorul pescuitului la scară mică, precum și la piețe stabile, și ar trebui să asigure disponibilitatea alimentelor;

| L. | întrucât, în conformitate cu ODD 14, este imperativ să se conserve oceanele, mările și resursele marine și să se promoveze utilizarea lor sustenabilă, în timp ce, în conformitate cu ODD 2, este imperativ să se garanteze securitatea alimentară; întrucât sub-obiectivul 14.1 stabilește obiectivul de prevenire și reducere semnificativă a poluării marine de toate tipurile până în 2025, în special din activitățile terestre, inclusiv deșeurile marine și poluarea cu nutrienți; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în conformitate cu ODD 14, este imperativ să se conserve oceanele, mările și resursele marine și să se promoveze utilizarea lor sustenabilă, în timp ce, în conformitate cu ODD 2, este imperativ să se garanteze securitatea alimentară; întrucât sub-obiectivul 14.1 stabilește obiectivul de prevenire și reducere semnificativă a poluării marine de toate tipurile până în 2025, în special din activitățile terestre, inclusiv deșeurile marine și poluarea cu nutrienți;

| M. | întrucât oceanul este esențial pentru viața pe Pământ, producând 50 % din oxigenul din atmosferă, absorbind aproximativ 25 % din emisiile de dioxid de carbon produse de om și 90 % din excesul de căldură din sistemul climatic și reglează clima la nivel global; |
| --- | --- |

M.

întrucât oceanul este esențial pentru viața pe Pământ, producând 50 % din oxigenul din atmosferă, absorbind aproximativ 25 % din emisiile de dioxid de carbon produse de om și 90 % din excesul de căldură din sistemul climatic și reglează clima la nivel global;

| N. | întrucât refacerea, păstrarea, conservarea și utilizarea sustenabilă a biodiversității marine este fundamentală pentru sănătatea oceanelor, care conțin milioane de specii, pentru a proteja sănătatea planetei și pentru a asigura baza activităților economice marine și maritime; |
| --- | --- |

N.

întrucât refacerea, păstrarea, conservarea și utilizarea sustenabilă a biodiversității marine este fundamentală pentru sănătatea oceanelor, care conțin milioane de specii, pentru a proteja sănătatea planetei și pentru a asigura baza activităților economice marine și maritime;

| O. | întrucât colectarea de date pentru monitorizarea și evaluarea științifică a stocurilor din mări și oceane, inclusiv evaluarea faptului dacă aceste stocuri se încadrează în limitele biologice sigure, este fundamentală pentru gestionarea lor sustenabilă; |
| --- | --- |

O.

întrucât colectarea de date pentru monitorizarea și evaluarea științifică a stocurilor din mări și oceane, inclusiv evaluarea faptului dacă aceste stocuri se încadrează în limitele biologice sigure, este fundamentală pentru gestionarea lor sustenabilă;

| P. | întrucât părți semnificative ale oceanelor și ale fundului mării rămân neexplorate, în special zonele de mare adâncime, și întrucât sunt necesare cercetări suplimentare pentru a se asigura că orice activitate din cadrul economiei albastre va fi pe deplin sustenabilă; |
| --- | --- |

P.

întrucât părți semnificative ale oceanelor și ale fundului mării rămân neexplorate, în special zonele de mare adâncime, și întrucât sunt necesare cercetări suplimentare pentru a se asigura că orice activitate din cadrul economiei albastre va fi pe deplin sustenabilă;

| Q. | întrucât pescuitul și acvacultura sunt sectoare-cheie ale economiei albastre și reprezintă o sursă importantă de proteine și micronutrienți esențiali pentru securitatea alimentară și pentru sănătatea umană; |
| --- | --- |

Q.

întrucât pescuitul și acvacultura sunt sectoare-cheie ale economiei albastre și reprezintă o sursă importantă de proteine și micronutrienți esențiali pentru securitatea alimentară și pentru sănătatea umană;

| R. | întrucât biodiversitatea marină din Europa se află sub presiune, un procent mare de specii și habitate marine fiind evaluate ca aflându-se în „stare de conservare nefavorabilă” sau „necunoscută”; întrucât pierderea biodiversității marine are un enorm impact ecologic, social și economic asupra sectorului pescuitului, asupra teritoriilor costiere și insulare și asupra regiunilor ultraperiferice din UE, astfel că trebuie inversată; întrucât trebuie să se refacă biodiversitatea, în cooperare cu toate părțile interesate și în special cu sectorul pescuitului și comunitatea științifică; |
| --- | --- |

R.

întrucât biodiversitatea marină din Europa se află sub presiune, un procent mare de specii și habitate marine fiind evaluate ca aflându-se în „stare de conservare nefavorabilă” sau „necunoscută”; întrucât pierderea biodiversității marine are un enorm impact ecologic, social și economic asupra sectorului pescuitului, asupra teritoriilor costiere și insulare și asupra regiunilor ultraperiferice din UE, astfel că trebuie inversată; întrucât trebuie să se refacă biodiversitatea, în cooperare cu toate părțile interesate și în special cu sectorul pescuitului și comunitatea științifică;

| S. | întrucât comunitățile de coastă și insulare sunt părți interesate de bază în dezbaterea privind potențialul economiei albastre și modalitățile de valorificare a acestuia; |
| --- | --- |

S.

întrucât comunitățile de coastă și insulare sunt părți interesate de bază în dezbaterea privind potențialul economiei albastre și modalitățile de valorificare a acestuia;

| T. | întrucât pescarii și piscicultorii din UE joacă un rol esențial în întreaga UE în a proteja și promova identitatea teritorială, tradițiile culturale, securitatea alimentară, ocuparea forței de muncă și veniturile; |
| --- | --- |

T.

întrucât pescarii și piscicultorii din UE joacă un rol esențial în întreaga UE în a proteja și promova identitatea teritorială, tradițiile culturale, securitatea alimentară, ocuparea forței de muncă și veniturile;

| U. | întrucât pescuitul artizanal la scară mică implică anumite particularități și nevoi; |
| --- | --- |

U.

întrucât pescuitul artizanal la scară mică implică anumite particularități și nevoi;

| V. | întrucât sectorul pescuitului recreativ poate contribui la diversificarea veniturilor comunităților costiere, ca activitate turistică sustenabilă și cu valoare ridicată; |
| --- | --- |

V.

întrucât sectorul pescuitului recreativ poate contribui la diversificarea veniturilor comunităților costiere, ca activitate turistică sustenabilă și cu valoare ridicată;

| W. | întrucât femeile joacă un rol important în sectoarele pescuitului și acvaculturii; întrucât trebuie să se crească vizibilitatea lor și să se asigure accesul egal la locurile de muncă din sector, precum și o recunoaștere juridică adecvată; |
| --- | --- |

W.

întrucât femeile joacă un rol important în sectoarele pescuitului și acvaculturii; întrucât trebuie să se crească vizibilitatea lor și să se asigure accesul egal la locurile de muncă din sector, precum și o recunoaștere juridică adecvată;

| X. | întrucât obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) 3, 6, 9 și 12 ale ONU subliniază importanța sănătății animalelor, a bunei calități a apei, a inovării sustenabile și a consumului și producției sustenabile în economia albastră; |
| --- | --- |

X.

întrucât obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) 3, 6, 9 și 12 ale ONU subliniază importanța sănătății animalelor, a bunei calități a apei, a inovării sustenabile și a consumului și producției sustenabile în economia albastră;

| Y. | întrucât sănătatea și bunăstarea animalelor acvatice sunt legate de calitatea produselor alimentare; întrucât un nivel scăzut de bunăstare a animalelor și creșterea precară a acestora pot crește riscul de boli și îmbolnăvire; |
| --- | --- |

Y.

întrucât sănătatea și bunăstarea animalelor acvatice sunt legate de calitatea produselor alimentare; întrucât un nivel scăzut de bunăstare a animalelor și creșterea precară a acestora pot crește riscul de boli și îmbolnăvire;

| Z. | întrucât agricultura pe uscat are un impact semnificativ asupra ecosistemelor marine și a pescuitului, în special utilizarea îngrășămintelor pe bază de azot și eutrofizarea mediului acvatic; |
| --- | --- |

Z.

întrucât agricultura pe uscat are un impact semnificativ asupra ecosistemelor marine și a pescuitului, în special utilizarea îngrășămintelor pe bază de azot și eutrofizarea mediului acvatic;

| AA. | întrucât pescarii joacă un rol foarte important în colectarea deșeurilor marine abandonate în mare, fie prin desfășurarea de campanii specifice, fie prin colectarea aleatorie de deșeuri în timpul operațiunilor de pescuit; |
| --- | --- |

AA.

întrucât pescarii joacă un rol foarte important în colectarea deșeurilor marine abandonate în mare, fie prin desfășurarea de campanii specifice, fie prin colectarea aleatorie de deșeuri în timpul operațiunilor de pescuit;

| AB. | întrucât nu au fost atinse obiectivele pentru 2020 privind starea ecologică bună a mărilor europene și oprirea pescuitului excesiv; |
| --- | --- |

AB.

întrucât nu au fost atinse obiectivele pentru 2020 privind starea ecologică bună a mărilor europene și oprirea pescuitului excesiv;

| AC. | întrucât, în 2018, sectorul pescuitului din UE a asigurat aproximativ 163 600 de locuri de muncă, iar flota de pescuit a capturat în jur de 4,1 milioane de tone de pește viu în 2019; întrucât, în UE-27, în 2018 au fost produse 1,1 milioane de tone de organisme acvatice în valoare de 3,7 miliarde EUR (18); |
| --- | --- |

AC.

întrucât, în 2018, sectorul pescuitului din UE a asigurat aproximativ 163 600 de locuri de muncă, iar flota de pescuit a capturat în jur de 4,1 milioane de tone de pește viu în 2019; întrucât, în UE-27, în 2018 au fost produse 1,1 milioane de tone de organisme acvatice în valoare de 3,7 miliarde EUR (18);

| AD. | întrucât UE este un importator net de produse pescărești și de produse de acvacultură și continuă să fie dependentă de importuri pentru cea mai mare parte din consumul său de alimente de origine acvatică, fiind responsabilă pentru 34 % din valoarea globală a importurilor în 2018; întrucât importurile de produse pescărești în UE trebuie să respecte cel puțin standarde similare de sustenabilitate cu cele aplicabile în UE; întrucât importurile de produse pescărești în UE trebuie să fie direct legate de locuri de muncă sustenabile în sectoarele importurilor, prelucrării și comerțului cu amănuntul; |
| --- | --- |

AD.

întrucât UE este un importator net de produse pescărești și de produse de acvacultură și continuă să fie dependentă de importuri pentru cea mai mare parte din consumul său de alimente de origine acvatică, fiind responsabilă pentru 34 % din valoarea globală a importurilor în 2018; întrucât importurile de produse pescărești în UE trebuie să respecte cel puțin standarde similare de sustenabilitate cu cele aplicabile în UE; întrucât importurile de produse pescărești în UE trebuie să fie direct legate de locuri de muncă sustenabile în sectoarele importurilor, prelucrării și comerțului cu amănuntul;

| AE. | întrucât pescuitul, acvacultura și comunitățile costiere din UE sunt deja afectate de efectele schimbărilor climatice; întrucât criza climatică a avut un impact semnificativ asupra sănătății mărilor din Europa, având efecte negative asupra rezilienței economiei albastre, în special asupra pescuitului și acvaculturii; |
| --- | --- |

AE.

întrucât pescuitul, acvacultura și comunitățile costiere din UE sunt deja afectate de efectele schimbărilor climatice; întrucât criza climatică a avut un impact semnificativ asupra sănătății mărilor din Europa, având efecte negative asupra rezilienței economiei albastre, în special asupra pescuitului și acvaculturii;

| AF. | întrucât pandemia de COVID-19 a afectat mai multe sectoare ale economiei albastre, în special turismul costier și maritim; întrucât economia albastră ar putea contribui la a repara o parte din daunele economice și sociale provocate de criza actuală; |
| --- | --- |

AF.

întrucât pandemia de COVID-19 a afectat mai multe sectoare ale economiei albastre, în special turismul costier și maritim; întrucât economia albastră ar putea contribui la a repara o parte din daunele economice și sociale provocate de criza actuală;

| AG. | întrucât pandemia de COVID-19 a avut un impact economic semnificativ asupra celor care lucrează în sectoarele pescuitului și acvaculturii, din cauza efectelor combinate ale unei scăderi a cererii și ale absenței, pe multe nave, a unor condiții care să permită securitatea sanitară; întrucât perturbările pieței cauzate de pandemie au afectat negativ pescarii din întreaga UE; întrucât pescarii au reușit totuși să asigure aprovizionarea cu alimente de înaltă calitate și, tocmai din acest motiv, trebuie să se acorde o atenție deosebită pescarilor, având în vedere importanța lor pentru securitatea aprovizionării cu alimente în UE; |
| --- | --- |

AG.

întrucât pandemia de COVID-19 a avut un impact economic semnificativ asupra celor care lucrează în sectoarele pescuitului și acvaculturii, din cauza efectelor combinate ale unei scăderi a cererii și ale absenței, pe multe nave, a unor condiții care să permită securitatea sanitară; întrucât perturbările pieței cauzate de pandemie au afectat negativ pescarii din întreaga UE; întrucât pescarii au reușit totuși să asigure aprovizionarea cu alimente de înaltă calitate și, tocmai din acest motiv, trebuie să se acorde o atenție deosebită pescarilor, având în vedere importanța lor pentru securitatea aprovizionării cu alimente în UE;

| AH. | întrucât situația pandemică a demonstrat importanța unui mediu rezilient, susținut de practici sustenabile în materie de gestionare a resurselor sale, pentru sănătatea mondială și pentru viitorul sistemelor alimentare; |
| --- | --- |

AH.

întrucât situația pandemică a demonstrat importanța unui mediu rezilient, susținut de practici sustenabile în materie de gestionare a resurselor sale, pentru sănătatea mondială și pentru viitorul sistemelor alimentare;

| AI. | întrucât comunitățile costiere trebuie să își diversifice sursele de venit pentru a rezista la șocurile economice și sociale; |
| --- | --- |

AI.

întrucât comunitățile costiere trebuie să își diversifice sursele de venit pentru a rezista la șocurile economice și sociale;

| AJ. | întrucât, atunci când își diversifică sursele de venit, comunitățile costiere și îndepărtate trebuie să își consolideze reziliența în fața șocurilor precum cele induse de schimbările climatice; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât, atunci când își diversifică sursele de venit, comunitățile costiere și îndepărtate trebuie să își consolideze reziliența în fața șocurilor precum cele induse de schimbările climatice;

| AK. | întrucât turismul maritim și costier constituie un pilon al economiei albastre, mai mult de jumătate din structurile de cazare turistică din UE fiind situate în zone de coastă, iar 30 % din înnoptări fiind înregistrate în stațiuni de plajă; întrucât Comunicarea Comisiei privind turismul și transportul în 2020 și ulterior (COM(2020)0550) subliniază cât este de important să se protejeze și să se refacă capitalul natural terestru și marin al Europei; |
| --- | --- |

AK.

întrucât turismul maritim și costier constituie un pilon al economiei albastre, mai mult de jumătate din structurile de cazare turistică din UE fiind situate în zone de coastă, iar 30 % din înnoptări fiind înregistrate în stațiuni de plajă; întrucât Comunicarea Comisiei privind turismul și transportul în 2020 și ulterior (COM(2020)0550) subliniază cât este de important să se protejeze și să se refacă capitalul natural terestru și marin al Europei;

| AL. | întrucât turismul maritim și costier reprezintă 60 % din locurile de muncă din economia albastră; întrucât o economie albastră competitivă, rezilientă și echitabilă din punct de vedere social are nevoie de profesioniști foarte calificați și competenți; întrucât „locurile de muncă albastre” pot promova creșterea economică și oportunitățile de carieră; |
| --- | --- |

AL.

întrucât turismul maritim și costier reprezintă 60 % din locurile de muncă din economia albastră; întrucât o economie albastră competitivă, rezilientă și echitabilă din punct de vedere social are nevoie de profesioniști foarte calificați și competenți; întrucât „locurile de muncă albastre” pot promova creșterea economică și oportunitățile de carieră;

| AM. | întrucât turismul pentru pescuitul cu undița, ca sector, are potențialul de a deveni o nouă sursă de venit pentru comunitățile costiere, asigurând totodată sustenabilitatea și starea bună a stocurilor de pește și oferind beneficii sociale și pentru sănătate; |
| --- | --- |

AM.

întrucât turismul pentru pescuitul cu undița, ca sector, are potențialul de a deveni o nouă sursă de venit pentru comunitățile costiere, asigurând totodată sustenabilitatea și starea bună a stocurilor de pește și oferind beneficii sociale și pentru sănătate;

| AN. | întrucât pescuitul recreativ este deja o opțiune turistică sustenabilă și cu valoare ridicată, respectiv o activitate complementară pentru numeroase comunități din Europa; întrucât în multe țări a existat un interes din ce în ce mai mare pentru pescuitul recreativ, în special după pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

AN.

întrucât pescuitul recreativ este deja o opțiune turistică sustenabilă și cu valoare ridicată, respectiv o activitate complementară pentru numeroase comunități din Europa; întrucât în multe țări a existat un interes din ce în ce mai mare pentru pescuitul recreativ, în special după pandemia de COVID-19;

| AO. | întrucât dezvoltarea unei infrastructuri sustenabile în regiunile de coastă va contribui la conservarea biodiversității, a ecosistemelor și a peisajelor costiere, ceea ce va accentua dezvoltarea sustenabilă a turismului și a economiilor regiunilor de coastă; |
| --- | --- |

AO.

întrucât dezvoltarea unei infrastructuri sustenabile în regiunile de coastă va contribui la conservarea biodiversității, a ecosistemelor și a peisajelor costiere, ceea ce va accentua dezvoltarea sustenabilă a turismului și a economiilor regiunilor de coastă;

| AP. | întrucât economia albastră joacă un rol vital în prosperitatea regiunilor ultraperiferice, care, din cauza izolării, depind foarte mult de activități care țin de economia albastră, cum ar fi transportul maritim de mărfuri și persoane și turismul; |
| --- | --- |

AP.

întrucât economia albastră joacă un rol vital în prosperitatea regiunilor ultraperiferice, care, din cauza izolării, depind foarte mult de activități care țin de economia albastră, cum ar fi transportul maritim de mărfuri și persoane și turismul;

| AQ. | întrucât porturile sunt actori esențiali pentru atingerea obiectivelor economiei albastre sustenabile și întrucât creșterea sustenabilității porturilor va stimula dezvoltarea sustenabilă a comunităților costiere; întrucât porturile sunt un nod important pentru transportul de mărfuri și pasageri în regiunile ultraperiferice, |
| --- | --- |

AQ.

întrucât porturile sunt actori esențiali pentru atingerea obiectivelor economiei albastre sustenabile și întrucât creșterea sustenabilității porturilor va stimula dezvoltarea sustenabilă a comunităților costiere; întrucât porturile sunt un nod important pentru transportul de mărfuri și pasageri în regiunile ultraperiferice,

| AR. | întrucât porturile sunt esențiale pentru conectivitatea și economia regiunilor și țărilor și joacă un rol important în promovarea dezvoltării sustenabile, ceea ce contribuie la combaterea pierderii biodiversității, astfel cum se prevede în noua strategie a UE privind biodiversitatea pentru 2030; întrucât rolul porturilor va evolua și el pe măsură ce se schimbă peisajul industrial al Europei (de exemplu, odată cu expansiunea energiei din surse regenerabile offshore); |
| --- | --- |

AR.

întrucât porturile sunt esențiale pentru conectivitatea și economia regiunilor și țărilor și joacă un rol important în promovarea dezvoltării sustenabile, ceea ce contribuie la combaterea pierderii biodiversității, astfel cum se prevede în noua strategie a UE privind biodiversitatea pentru 2030; întrucât rolul porturilor va evolua și el pe măsură ce se schimbă peisajul industrial al Europei (de exemplu, odată cu expansiunea energiei din surse regenerabile offshore);

| AS. | întrucât șantierele navale din UE ar putea profita de oportunitățile oferite de piețele în creștere rapidă ale navelor prestatoare de servicii eficiente energetic; |
| --- | --- |

AS.

întrucât șantierele navale din UE ar putea profita de oportunitățile oferite de piețele în creștere rapidă ale navelor prestatoare de servicii eficiente energetic;

| AT. | întrucât desfășurarea de diferite activități legate de economia albastră într-un singur spațiu generează concurență, poluare și conflicte de gestionare a spațiului maritim care afectează în principal activitățile de pescuit, în special pescuitul la scară mică și comunitățile costiere; întrucât amenajarea spațiului maritim este crucială pentru a evita o creștere a concurenței și conflictele de gestionare a spațiului maritim; |
| --- | --- |

AT.

întrucât desfășurarea de diferite activități legate de economia albastră într-un singur spațiu generează concurență, poluare și conflicte de gestionare a spațiului maritim care afectează în principal activitățile de pescuit, în special pescuitul la scară mică și comunitățile costiere; întrucât amenajarea spațiului maritim este crucială pentru a evita o creștere a concurenței și conflictele de gestionare a spațiului maritim;

| AU. | întrucât, prin planurile lor de amenajare a spațiului maritim, statele membre ar trebui să încerce să contribuie la dezvoltarea sustenabilă a sectoarelor energetice pe mare, a transportului maritim, a sectoarelor pescuitului și acvaculturii, precum și la conservarea, protecția și îmbunătățirea mediului, inclusiv la creșterea rezilienței la efectele schimbărilor climatice; întrucât, în acest sens, interesele legate de pescuit și acvacultură ar trebui să beneficieze de o atenție deosebită și nu ar trebui marginalizate pe măsură ce statele membre își continuă activitatea și revizuirile ulterioare ale planurilor naționale de amenajare a spațiului maritim; |
| --- | --- |

AU.

întrucât, prin planurile lor de amenajare a spațiului maritim, statele membre ar trebui să încerce să contribuie la dezvoltarea sustenabilă a sectoarelor energetice pe mare, a transportului maritim, a sectoarelor pescuitului și acvaculturii, precum și la conservarea, protecția și îmbunătățirea mediului, inclusiv la creșterea rezilienței la efectele schimbărilor climatice; întrucât, în acest sens, interesele legate de pescuit și acvacultură ar trebui să beneficieze de o atenție deosebită și nu ar trebui marginalizate pe măsură ce statele membre își continuă activitatea și revizuirile ulterioare ale planurilor naționale de amenajare a spațiului maritim;

| AV. | întrucât obiectivul Acordului de la Paris este de a limita încălzirea globală la mult sub 2 grade Celsius, de preferință la 1,5 grade Celsius, în comparație cu nivelurile preindustriale; |
| --- | --- |

AV.

întrucât obiectivul Acordului de la Paris este de a limita încălzirea globală la mult sub 2 grade Celsius, de preferință la 1,5 grade Celsius, în comparație cu nivelurile preindustriale;

| AW. | întrucât Raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice privind oceanele și criosfera într-un climat în schimbare oferă dovezi că este bine să se combine datele științifice cu cunoștințele locale și indigene pentru a îmbunătăți reziliența; |
| --- | --- |

AW.

întrucât Raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice privind oceanele și criosfera într-un climat în schimbare oferă dovezi că este bine să se combine datele științifice cu cunoștințele locale și indigene pentru a îmbunătăți reziliența;

| AX. | întrucât UE urmărește să devină neutră din punct de vedere climatic cel târziu în 2050, în conformitate cu obiectivele Pactului verde; întrucât UE a propus obiectivul de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % până în 2030; întrucât energia din surse regenerabile offshore este una dintre opțiunile pe care le au statele membre pentru atingerea acestui obiectiv; întrucât ea ar trebui să joace un rol esențial în atingerea acestor obiective printr-o abordare integrată care ține seama de cei trei piloni ai sustenabilității; |
| --- | --- |

AX.

întrucât UE urmărește să devină neutră din punct de vedere climatic cel târziu în 2050, în conformitate cu obiectivele Pactului verde; întrucât UE a propus obiectivul de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % până în 2030; întrucât energia din surse regenerabile offshore este una dintre opțiunile pe care le au statele membre pentru atingerea acestui obiectiv; întrucât ea ar trebui să joace un rol esențial în atingerea acestor obiective printr-o abordare integrată care ține seama de cei trei piloni ai sustenabilității;

| AY. | întrucât este necesar să se elaboreze o propunere de obiective obligatorii din punct de vedere juridic pentru refacerea naturii în cadrul Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030, în conformitate cu obiectivul de a proteja 30 % din zona maritimă a UE, din care 10 % ar trebui să facă obiectul unor măsuri stricte de conservare; |
| --- | --- |

AY.

întrucât este necesar să se elaboreze o propunere de obiective obligatorii din punct de vedere juridic pentru refacerea naturii în cadrul Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030, în conformitate cu obiectivul de a proteja 30 % din zona maritimă a UE, din care 10 % ar trebui să facă obiectul unor măsuri stricte de conservare;

| AZ. | întrucât este nevoie de orientări specifice și de o bună planificare pentru fiecare dintre regiunile maritime ale UE în ceea ce privește obiectivele care trebuie atinse în zonele marine protejate; |
| --- | --- |

AZ.

întrucât este nevoie de orientări specifice și de o bună planificare pentru fiecare dintre regiunile maritime ale UE în ceea ce privește obiectivele care trebuie atinse în zonele marine protejate;

| BA. | întrucât regiunile ultraperiferice sunt veritabile laboratoare naturale, bogate în biodiversitate, și reprezintă adevărate sanctuare naturale care au nevoie de protecție urgentă, în special din cauza naturii lor, în mare parte arhipelagică și cu zone de coastă semnificative; |
| --- | --- |

BA.

întrucât regiunile ultraperiferice sunt veritabile laboratoare naturale, bogate în biodiversitate, și reprezintă adevărate sanctuare naturale care au nevoie de protecție urgentă, în special din cauza naturii lor, în mare parte arhipelagică și cu zone de coastă semnificative;

| BB. | întrucât gestionarea ecosistemelor necesită o abordare globală care să ia în considerare toate cauzele pierderii biodiversității, cum ar fi schimbările climatice, acidificarea oceanelor, apariția speciilor alogene, eroziunea zonelor de coastă etc.; întrucât trebuie să existe o viziune globală, un cadru și o abordare ecosistemică pentru gestionarea și conservarea resurselor marine; |
| --- | --- |

BB.

întrucât gestionarea ecosistemelor necesită o abordare globală care să ia în considerare toate cauzele pierderii biodiversității, cum ar fi schimbările climatice, acidificarea oceanelor, apariția speciilor alogene, eroziunea zonelor de coastă etc.; întrucât trebuie să existe o viziune globală, un cadru și o abordare ecosistemică pentru gestionarea și conservarea resurselor marine;

| BC. | întrucât schimbările climatice modifică din ce în ce mai mult tiparele de distribuție și de migrație ale diferitelor specii de pești și afectează pescuitul la scară mică în țările în curs de dezvoltare, care sunt mai vulnerabile la efectele sale; |
| --- | --- |

BC.

întrucât schimbările climatice modifică din ce în ce mai mult tiparele de distribuție și de migrație ale diferitelor specii de pești și afectează pescuitul la scară mică în țările în curs de dezvoltare, care sunt mai vulnerabile la efectele sale;

| BD. | întrucât pescuitul ilegal reprezintă o amenințare majoră la adresa resurselor marine, epuizând stocurile de pește, distrugând habitatele marine, creând concurență neloială și punând în pericol mijloacele de trai ale comunităților costiere și pescuitul în insule; |
| --- | --- |

BD.

întrucât pescuitul ilegal reprezintă o amenințare majoră la adresa resurselor marine, epuizând stocurile de pește, distrugând habitatele marine, creând concurență neloială și punând în pericol mijloacele de trai ale comunităților costiere și pescuitul în insule;

| BE. | întrucât este esențial ca statele membre să pună în aplicare un regim al UE de control al pescuitului care să fie simplu, transparent și eficace, pentru a asigura că sunt îndeplinite obiectivele în materie de sustenabilitate ale sectorului; |
| --- | --- |

BE.

întrucât este esențial ca statele membre să pună în aplicare un regim al UE de control al pescuitului care să fie simplu, transparent și eficace, pentru a asigura că sunt îndeplinite obiectivele în materie de sustenabilitate ale sectorului;

| BF. | întrucât, la diversificarea consumului, o mai bună trasabilitate, cu acces la informații privind valorile nutriționale, locul de proveniență sau locul de producție, este esențială pentru comportamentul consumatorilor, |
| --- | --- |

BF.

întrucât, la diversificarea consumului, o mai bună trasabilitate, cu acces la informații privind valorile nutriționale, locul de proveniență sau locul de producție, este esențială pentru comportamentul consumatorilor,

Abordarea globală a economiei albastre a UE

| 1. | salută noua strategie a Comisiei privind o economie albastră sustenabilă în UE; regretă însă lipsa de obiective specifice pentru diferitele sectoare, în special pescuitul și acvacultura, care sunt sectoare importante ale economiei albastre; atrage atenția asupra faptului că noile propuneri legislative și planuri de acțiune trebuie să se bazeze întotdeauna pe cele mai bune cunoștințe științifice disponibile și pe evaluări ale impactului ecologic, social, economic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită o definiție mai amplă a economiei albastre, care să cuprindă toate activitățile sectoriale și intersectoriale legate de oceane, mări și zonele de coastă, inclusiv activitățile de sprijin directe și indirecte, și în care sectorul pescuitului să fie luat în considerare în mod corespunzător; atrage atenția asupra importanței transversale a inovării pentru toate aceste activități, fie ele tradiționale sau emergente; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atrage atenția asupra necesității de a promova o abordare integrată față de diferitele sectoare din economia albastră, recunoscând și respectând prioritățile statelor membre și sprijinindu-le în vederea dezvoltării acestor priorități; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că sectorul economiei albastre joacă, în general, un rol esențial, în special în regiunile ultraperiferice, și poate contribui la atenuarea impactului schimbărilor climatice, promovând soluțiile bazate pe natură și îmbunătățind utilizarea resurselor maritime și acvatice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atrage atenția asupra tendințelor negative și a declinului clar al unor sectoare mai tradiționale din economia albastră (cum ar fi pescuitul, construcțiile navale și repararea navelor, printre altele), în special în regiunile în care acestea funcționează ca adevărate activități de ancorare, stimulând activitățile economice, atât în aval, cât și în amonte, creând locuri de muncă și promovând creșterea; consideră că nicio strategie privind economia albastră nu ar trebui să omită aceste activități și regiuni, ci ar trebui să accentueze potențialul de inovare pentru a inversa declinul înregistrat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | evidențiază că promovarea economiei albastre este esențială pentru revitalizarea economiei în ansamblu și repunerea în drepturi a aspectelor economice și sociale ale mai multor sectoare, precum transportul și turismul, grav afectate de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită o implementare mai bună și mai coordonată a tuturor instrumentelor financiare disponibile, inclusiv a fondurilor structurale și de investiții, pentru a promova mai bine strategia privind economia albastră; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia, în strânsă cooperare cu statele membre, să evalueze nevoile specifice ale sectorului pescuitului în contextul finanțării economiei albastre (la nivel sectorial, regional, național și european) în vederea realizării potențialului său de creștere economică și de creare de locuri de muncă; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că dezvoltarea economiei albastre necesită investiții mai mari în cunoaștere și că UE și statele membre trebuie să garanteze o finanțare solidă pentru îmbunătățirea cunoașterii mediului marin, cu garantarea continuității și a previzibilității sale pe termen lung; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază necesitatea unui sprijin financiar adecvat pentru economia albastră, pentru a permite investiții de amploare în cercetare, tehnologie și infrastructură la nivelul UE și al statelor membre; invită, prin urmare, Comisia și industria să evalueze avantajele încheierii unor parteneriate ale UE pentru transportul maritim, inclusiv cu sectorul privat, la nivelul UE și la nivel internațional, pentru a face față la provocările actuale din comerțul internațional și din lanțul de aprovizionare, a promova inovarea și competitivitatea în sector, a contribui la decarbonizare, a crea infrastructuri pentru furnizarea de energie electrică de la mal și încărcare și furnizarea de combustibili alternativi în porturi și terminale de marfă și a elabora planuri de gestionare a deșeurilor pentru porturile atlantice, mediteraneene și baltice; salută așadar încheierea parteneriatului european pentru o economie albastră neutră climatic, sustenabilă și productivă, care vizează alinierea priorităților de cercetare și inovare naționale, regionale și ale UE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | îndeamnă Comisia și statele membre să pună în aplicare noi proiecte și noi instrumente pentru ca toate părțile interesate din sectoarele economiei albastre să își bazeze activitățile pe utilizarea responsabilă și sustenabilă a resurselor naturale, decarbonizare și economia circulară; subliniază că economia albastră sustenabilă trebuie să se dezvolte în limitele ecologice, să se bazeze pe avize științifice și să promoveze un mediu marin sănătos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | evidențiază că trebuie aplicată o abordare ecosistemică integrată în toate sectoarele economiei albastre; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să propună inițiative legislative și nelegislative, bazate pe efectuarea unor evaluări adecvate ale impactului acestor inițiative asupra sectoarelor pescuitului și acvaculturii, și să asigure că economia albastră devine pilonul de bază pentru realizarea obiectivelor generale ale Pactului verde european și ale strategiilor conexe ulterioare ale UE; subliniază că transformarea prin care trebuie să treacă economia albastră va antrena inovarea și va stimula crearea de locuri de muncă și oportunități economice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | scoate în relief că comunitățile costiere și dependente de oceane pot contribui la dezvoltarea unui sector sustenabil al economiei albastre, care să țină seama de împrejurările și nevoile lor specifice; subliniază că acestea pot derula proiecte-pilot de diferite tipuri, de pildă legate de tehnologii de producere a energiei din surse regenerabile offshore, dezvoltarea de activități bazate pe natură și contribuția pescuitului și acvaculturii sustenabile la sisteme alimentare sănătoase, reziliente și sigure; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că comunitățile de coastă și insulare, în special cele implicate în pescuit, ar trebui să fie pe deplin implicate în fiecare etapă a dezvoltării economiei albastre, aceasta fiind o condiție sine qua non pentru a-și realiza potențialul în ceea ce privește inovarea, locurile de muncă, prosperitatea și dezvoltarea sustenabilă; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că este necesară o abordare globală a tuturor sectoarelor economiei albastre, care să țină seama în mod corespunzător de interacțiunile lor, pentru a se asigura că activitățile unui sector nu împiedică sau creează conflicte cu activitățile altuia; constată că acest lucru este relevant și pentru protecția mediului marin; subliniază necesitatea unei amenajări a spațiului maritim colaborative, incluzive și intersectoriale; subliniază, în această privință, importanța unei amenajări eficiente a spațiului maritim bazate pe ecosistem pentru atingerea obiectivelor ecologice, sociale și economice, printre altele, în contextul tranziției către o societate neutră din punct de vedere climatic; este de părere că amenajarea spațiului maritim va crea sinergii între sectoare și va proteja mijloacele de trai ale pescarilor; regretă faptul că majoritatea statelor membre au amânat stabilirea planurilor de amenajare ale spațiului maritim prevăzute de Directiva 2014/89/UE; invită Comisia să asigure că revizuirea directivei în 2022 este prezentată în timp util și să atașeze acesteia inițiative corective, atunci când este necesar; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că inițiativele care vor pune în practică noua viziune a economiei albastre sustenabile în UE trebuie să ia în considerare interacțiunile dintre mare și uscat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază importanța stabilirii unor acorduri de parteneriat bilaterale cu țările terțe, în special acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și de luptă împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN); subliniază că acordurile de parteneriat bilaterale ar trebui să urmărească respectarea celor mai înalte criterii de sustenabilitate ecologică, economică și socială și să se bazeze pe cele mai bune avize științifice disponibile; |
| --- | --- |

18.

| 19. | este preocupat de cazurile de pescuit INN în afara apelor UE; reamintește că pescuitul INN, facilitat de practica de a arbora un pavilion de complezență, dăunează securității alimentare și mijloacelor de subzistență ale oamenilor din țările de coastă, creând totodată un teren fertil pentru piraterie; pledează pentru un sistem mondial solid de sancțiuni disuasive și pentru o abordare multilaterală față de combaterea pescuitului INN; subliniază că trebuie limitată posibilitatea de a recurge la pavilioane de complezență și de a schimba pavilionul și că trebuie combătută transbordarea pe mare, pentru că astfel se închid portițele prin care se strecoară INN; invită UE, în sens mai larg, să intensifice construirea capacităților anticorupție încurajând cooperarea între agențiile naționale, printr-o cooperare internațională mai susținută, supraveghind mai atent acțiunile firmelor de pescuit în țările în curs de dezvoltare cu sprijinul UE și sprijinind centrele de monitorizare, control și supraveghere și echipele de intervenție de la nivel regional; |
| --- | --- |

19.

| 20. | insistă asupra necesității de a combate pescuitul INN într-un mod constant, eficace și cuprinzător; invită Comisia să prezinte un raport privind schimburile sale cu statele care au primit un cartonaș galben; subliniază importanța trasabilității produselor și a interdicției de a importa produse marine provenite din pescuitul ilegal; invită statele membre să fie cu adevărat intransigente în ceea ce privește debarcările efectuate de nave din țări terțe suspecte; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază importanța consolidării dialogului cu țările riverane mediteraneene, în special cu cele din sudul Mediteranei, și a creșterii finanțării liniilor de proiecte care vizează cooperarea internațională în sectoarele economiei albastre (Interreg Next Med, programul Interreg Euro-MED 2021-2027, Switch Med etc.); |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că unele flote din afara UE care pescuiesc în aceleași zone și exportă produse pescărești pe piața europeană au standarde de sustenabilitate mai scăzute, fapt care are un efect negativ asupra competitivității pescarilor europeni; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază nevoia de a stabili condiții de concurență echitabile cu produsele importate din țări terțe, garantând că toate produsele pescărești și de acvacultură care sunt consumate în UE sunt produse de sisteme alimentare sustenabile și respectă obiectivele Pactului verde; invită Comisia să adopte toate măsurile necesare pentru a garanta un mediu general de concurență loială în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului și, mai concret, în acordurile comerciale ale Uniunii; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia și statele membre să continue să consolideze drepturile și condițiile de muncă ale resortisanților țărilor terțe care lucrează pe nave ale UE, precum și să asigure remunerații decente pentru toți cei care lucrează în sectoarele pescuitului și acvaculturii și în toate celelalte sectoare ale economiei albastre; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază necesitatea de a consolida colaborarea și de a coordona acțiunile cu forurile multilaterale în curs de desfășurare, cum ar fi Convenția-cadru a ONU asupra schimbărilor climatice, Convenția privind diversitatea biologică, precum și Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și alte procese internaționale și multilaterale conexe, pentru a promova protecția, conservarea, gestionarea sustenabilă și refacerea biodiversității marine și a apelor dulci, contribuind în același timp la alte obiective de dezvoltare durabilă; subliniază că COP15 de la Kunming, China, oferă o bună oportunitate de a conveni asupra măsurilor globale în acest sens; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reține obiectivul de a proteja 30 % din oceanele lumii până în 2030, însă avertizează că acest lucru nu ar trebui să se facă în detrimentul securității alimentare, pescarilor și acvacultorilor, popoarelor indigene și comunităților locale; |
| --- | --- |

26.

| 27. | salută angajamentul Comisiei de a desemna trei zone marine vaste protejate în Oceanul de Sud; regretă că Comisia pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica (CCAMLR) nu a reușit să ajungă la un acord cu privire la aceste zone protejate nici în 2021; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că autoritățile locale și regionale sunt responsabile pentru a contribui la identificarea și desemnarea, împreună cu statele membre, a unor zone marine protejate suplimentare; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reamintește că tot mai multe cercetări, îndeosebi Raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice privind oceanele și criosfera într-un climat în schimbare, arată că obiectivele privind biodiversitatea și atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea sunt realizate mai bine atunci când pescarii și comunitățile locale au control direct asupra gestionării resurselor pe care se bazează; subliniază că ecosistemele gestionate de comunitățile costiere se numără printre cele mai bogate și mai productive, contribuind, totodată, la adaptarea zonelor de coastă la consecințele schimbărilor climatice; evidențiază riscurile de acaparare a oceanelor prin amenajarea spațiului maritim; subliniază, în consecință, necesitatea de a garanta supraviețuirea activităților de pescuit la scară mică, guvernanța responsabilă a formelor de proprietate și de a-i trage la răspundere pe beneficiarii întreprinderilor din UE care operează în sectorul economiei albastre dacă activitățile lor încalcă drepturile omului; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită UE și țările partenere să se bazeze pe know-how-ul popoarelor indigene în strategiile lor de atenuare a schimbărilor climatice și să promoveze activ gestionarea participativă, care s-a dovedit eficace, făcând să crească reziliența comunităților costiere; |
| --- | --- |

30.

| 31. | consideră că guvernanța internațională a oceanelor ar trebui să adopte o abordare intersectorială a economiei albastre, asigurând un tratament egal pentru toate activitățile economice maritime; sprijină recunoașterea oceanului ca fiind un bun comun al umanității și solicită ca acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil (APPS) să fie întotdeauna în concordanță cu ODD pentru 2030, cu obligațiile și obiectivele UE legate de mediu și cu obiectivele și obligațiile asociate PCP; |
| --- | --- |

31.

| 32. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, adesea, sprijinul sectorial oferit de APPS nu aduce beneficii în mod direct pescuitului local și comunităților costiere din țările terțe și invită, prin urmare, Comisia să conecteze îndeaproape APPS cu programarea UE pentru dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că APPS trebuie să ajute la dezvoltarea economiilor albastre locale; consideră că din cauza datelor insuficiente este greu să se evalueze contribuțiile APPS la realizarea ODD în țările partenere; îndeamnă UE să fie mai transparentă, să colecteze mai multe date (îndeosebi despre capturi, înmatriculările navelor și condițiile de muncă), să înăsprească cerințele de raportare ale APPS și să creeze o bază centralizată de date socioeconomice pentru toate navele UE, indiferent de locul unde își desfășoară activitatea; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că trebuie cooptate toate părțile interesate la negocierile pentru APPS și în timpul perioadei sale de implementare și să se țină cont de nevoile comunităților cel mai afectate de aceste parteneriate; |
| --- | --- |

34.

| 35. | regretă că nu se monitorizează dacă fondurile sunt executate și utilizate corect; este îngrijorat că de multe ori sprijinul sectorial acordat prin APPS nu aduce beneficii directe pescarilor la scară mică; invită Comisia să coreleze strâns APPS cu ajutorul pentru dezvoltare acordat de UE, pentru a mări valoarea adăugată pentru comunitățile costiere; invită, de asemenea, Comisia să publice proactiv rapoarte anuale despre cum anume se folosește sprijinul sectorial pentru a urmări mai bine utilizarea fondurilor publice ale UE; |
| --- | --- |

35.

| 36. | apreciază rolul convențiilor maritime regionale și al organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului (ORGP); invită Comisia să propună mandate ambițioase pentru ORGP pentru a ocroti resursele piscicole din țările în curs de dezvoltare și din apele internaționale, în special printr-o mai bună gestionare a stocurilor la specii precum tonul tropical, reducând cantitatea de capturi aruncate înapoi în mare, aplicând abordarea precaută pentru a asigura conservarea speciilor pe cale de dispariție și a ecosistemelor marine vulnerabile, punând la dispoziție mai multe date, îmbunătățind conformitatea și mărind transparența procesului decizional; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită, în sens mai larg, să se îmbunătățească practicile de gestionare a pescuitului și monitorizarea și să se dezvolte etichetarea ecologică și noi tehnologii, precum tehnologia blockchain, pentru o mai bună trasabilitate a produselor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită UE să le ofere asistență tehnică producătorilor din țările în curs de dezvoltare, în special micilor producători; |
| --- | --- |

38.

| 39. | reamintește că toate statele din Africa de Vest implicate în activități de pescuit ar trebui să formeze o ORGP, în special pentru exploatarea stocurilor comune, precum peștii pelagici mici, potrivit dispozițiilor din dreptul internațional, legislația națională aplicabilă, politicile panafricane și regionale în domeniul pescuitului și alte instrumente; consideră că acest regim de gestionare ar trebui să respecte o abordare precaută și ecosistemică, garantând că captura totală admisibilă se încadrează în limitele biologice sigure; |
| --- | --- |

39.

| 40. | îndeamnă UE să promoveze și să protejeze efectiv întreprinderile de pescuit la scară mică din Africa, care sunt principalii furnizori de mijloace de subzistență oceanice, ca piatră de temelie a viitorului „grup operativ pentru economia albastră UE-Africa”, de exemplu finanțând punerea în practică a orientărilor internaționale privind pescuitul sustenabil la scară mică emise de Organizația pentru Alimentație și Agricultură; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază că, printre alți factori, producția de făină și ulei de pește poate contribui la pescuitul excesiv în țările în curs de dezvoltare, mai ales în Africa de Vest; propune să se ia măsuri obligatorii de verificare pentru ca întregul lanț de aprovizionare al industriei fructelor de mare să fie echitabil, complet identificabil, să nu utilizeze produse care provin din pescuitul INN și să nu fie asociat cu încălcări ale drepturilor omului, inclusiv traficul de ființe umane și sclavia; |
| --- | --- |

41.

| 42. | salută rolul convențiilor maritime regionale și al ORGP în consolidarea guvernanței pe baza celor mai bune cunoștințe științifice disponibile, care ar trebui să fie ușor disponibile tuturor operatorilor; |
| --- | --- |

42.

| 43. | invită Comisia să prezinte mandate ambițioase în cadrul ORGP pentru a proteja resursele piscicole din țările în curs de dezvoltare și din apele internaționale, în special în ceea ce privește îmbunătățirea gestionării stocurilor pentru specii precum tonul tropical, pentru a reduce capturile aruncate înapoi în mare, în ceea ce privește aplicarea abordării precaute pentru protejarea conservării speciilor pe cale de dispariție, a ecosistemelor marine vulnerabile, precum și în ceea ce privește îmbunătățirea disponibilității datelor, a conformității și a transparenței procesului decizional; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Comisia să urmărească activ și să promoveze integrarea obiectivelor de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea în APPS pe care le încheie și în procesul decizional al ORGP; |
| --- | --- |

44.

| 45. | solicită ca UE și statele membre să ia măsuri pentru a intensifica eforturile de îmbunătățire a guvernanței globale în domeniul pescuitului, în special prin mecanisme precum Inițiativa privind transparența în domeniul pescuitului (FiTI); |
| --- | --- |

45.

| 46. | reamintește că gestionarea sustenabilă a resurselor pe baza celor mai bune avize științifice disponibile și a celor mai bune evaluări ale impactului socioeconomic trebuie să fie o prioritate-cheie pentru atingerea obiectivelor agendei strategice a UE și trebuie inclusă, de asemenea, în acordurile de parteneriat bilaterale; |
| --- | --- |

46.

| 47. | evidențiază că economia albastră cuprinde numeroase activități pe lângă activitățile tradiționale, că dezvoltarea de noi activități ar trebui să fie însoțită mereu de studii de impact și că trebuie să se adopte o abordare științifică transparentă, dar să fie însoțită și de consultări eficace și participarea echitabilă a tuturor sectoarelor afectate, pentru a facilita organizarea sustenabilă a acestor activități în cadrul economiei albastre; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază că sectorul maritim este o legătură esențială pentru conectivitatea internațională, sistemul comercial mondial, economia UE și competitivitatea acesteia și pentru regiunile UE; evidențiază că este important să se confere un rol mai proeminent porturilor și că este nevoie de investiții în infrastructuri inteligente, precum și de dezvoltarea și gestionarea porturilor, ceea ce ar trebui să permită suplimentarea capacităților pentru a se adapta la intensificarea comerțului; |
| --- | --- |

48.

| 49. | îndeamnă Comisia și statele membre să investească în porturile situate de-a lungul coastelor UE pentru a rezolva problema legăturilor lipsă cu hinterlandul, cu obiectivul general de a mări reziliența transporturilor și de a transforma porturile în platforme logistice și clustere strategice pentru transportul multimodal, pentru producerea, stocarea și distribuția de energie și pentru turism; subliniază că este important să se includă o măsură bazată pe piață ca obiectiv al Organizației Maritime Internaționale de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim pentru a pune la punct un sistem de compensare a emisiilor de carbon în transportul maritim internațional și a găsi o cale realistă de reducere a emisiilor; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază că comunicarea Comisiei privind o strategie pentru o mobilitate durabilă și inteligentă urmărește să aducă pe piață primele nave cu emisii zero până în 2030, iar UE a finanțat deja cercetări substanțiale în domeniul hibridizării și electrificării navelor prin intermediul Orizont 2020; invită Comisia să intensifice și mai mult sprijinul său destinat navelor electrice pentru rute scurte; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită Comisia și statele membre să finalizeze proiectele prioritare incluse în rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T) pentru Oceanul Atlantic, Marea Mediterană și Marea Baltică, în special în zonele transfrontaliere și ca parte a viitoarelor orientări TEN-T și al Mecanismului pentru interconectarea Europei 2021-2027, pentru ca să promoveze, să simplifice și să investească fonduri adecvate în dezvoltarea completă a autostrăzilor maritime din cadrul TEN-T cu scopul de a integra mai bine transportul maritim pe distanțe scurte pentru a distribui mărfurile mai des prin porturi care conectează insulele cu continentul și un sistem de transport multimodal cuprinzător; subliniază că este esențial să se creeze lanțuri de transport neîntrerupte și sustenabile pentru pasageri și mărfuri în toate modurile de transport, în special transportul feroviar, maritim și pe căile navigabile interioare; consideră că proiectele ar trebui să acorde o atenție deosebită nevoilor de conectivitate și accesibilitate ale regiunilor periferice, insulare și ultraperiferice din zonele Atlanticului, Mării Mediterane și Mării Baltice; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că porturile pot fi valorificate pentru a stimula economia albastră, deoarece ele au un rol-cheie în activitățile economice ale sectorului, și pentru a asigura tranziția acestuia către o mobilitate sustenabilă și inteligentă, în conformitate cu principiile Pactului verde european; invită Comisia să realoce mai multe fonduri UE pentru a îmbunătăți eficiența transporturilor, accesibilitatea porturilor centrale TEN-T, dar și pentru a reduce costurile, care să includă investiții în dragare continuă, adâncirea canalelor și alte măsuri de lărgire a capacităților în porturile selectate; reamintește Comisiei și statelor membre că este nevoie de mai multe investiții în infrastructuri portuare sustenabile și inteligente, care să le permită să devină centre de mobilitate și de transport multimodale, precum și centre energetice pentru sisteme integrate de energie electrică, hidrogen și alți combustibili alternativi și locuri de testare pentru reutilizarea deșeurilor și economia circulară; |
| --- | --- |

52.

| 53. | laudă portul Vigo fiindcă a fost primul port din Uniune care a pus în aplicare strategia europeană de creștere albastră; |
| --- | --- |

53.

| 54. | salută inițiativa Rețelei porturilor pescărești albastre din cadrul FAO, menită să elaboreze orientări privind cele mai bune practici internaționale pentru porturile pescărești aflate în proces de tranziție către modele ale economiei albastre, cu scopul de a le îmbunătăți sustenabilitatea, protejând mediul înconjurător și stimulând avantajele sociale și economice; sprijină ideea ca FAO să instaleze în portul Vigo un birou permanent, cu scopul de a dezvolta și a gestiona o rețea globală de porturi albastre; |
| --- | --- |

54.

Reziliență, competitivitate și locuri de muncă

| 55. | recunoaște că eforturile de redresare ale UE trebuie să se axeze pe sustenabilitate, competitivitate și creștere economică; subliniază că este nevoie de instrumente de finanțare sustenabile pentru a impulsiona această tranziție, inclusiv prin majorarea investițiilor publice și private; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită Comisia și statele membre să sprijine dezvoltarea sustenabilă a lanțurilor valorice ale pescuitului la scară mică și ale acvaculturii, de la pescar la consumator, prin promovarea armonizării metodelor de pescuit și de acvacultură selective, nedistructive și eficiente din punct de vedere energetic, prin facilitarea schimbului de cunoștințe cu comunitatea de cercetare a UE și prin promovarea unor metode sustenabile de comercializare a produselor pescărești, reducând totodată sarcina administrativă; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază necesitatea de a recunoaște valoarea socioeconomică a pescuitului recreativ și contribuția acestuia la o economie albastră sustenabilă în UE; subliniază necesitatea unui volum mai mare de date și a unor date mai bune referitoare la pescuitul recreativ, inclusiv contribuția sa la sectorul turismului, interacțiunile sale cu pescarii la scară mică, impactul său asupra mediului, precum și importanța sa socioeconomică; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază importanța pescuitului costier la scară mică pentru economia albastră și pentru identitatea culturală a comunităților din regiunile costiere și din insule; |
| --- | --- |

58.

| 59. | invită statele membre să aplice pe deplin criteriile transparente și obiective prevăzute la articolul 17 din politica comună în domeniul pescuitului atunci când alocă posibilitățile de pescuit; |
| --- | --- |

59.

| 60. | îndeamnă Comisia și statele membre să ia măsurile necesare pentru a îmbunătăți colectarea datelor privind pescuitul recreativ pe mare, în ape continentale dulci și în ape salmastre, ținând seama de impactul ecologic și valoarea socioeconomică a acestei activități, cu scopul de a asigura o gestionare echitabilă și echilibrată a sectoarelor pescuitului și al acvaculturii și de a încuraja investițiile mai mari în dezvoltarea activităților comunităților costiere; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază importanța unei amenajări incluzive a spațiului maritim pentru a reduce la minimum concurența pentru spațiu în detrimentul altor activități, cum ar fi pescuitul, atunci când se dezvoltă noi activități ale economiei albastre; subliniază că pescuitul și acvacultura joacă un rol esențial și că aceste sectoare trebuie să beneficieze de o vizibilitate adecvată în economia albastră și, prin urmare, solicită o strategie de promovare a interacțiunilor între diferitele activități maritime și terestre ale economiei albastre într-o manieră care să le aducă beneficii tuturor; |
| --- | --- |

61.

| 62. | îndeamnă Comisia să sprijine dezvoltarea unor sisteme de producție a energiei gestionate de comunitate, care să permită comunităților costiere, inclusiv pescarilor, să participe pe deplin la planificarea și dezvoltarea producției de energie din surse regenerabile, reinvestind totodată profiturile în comunitatea locală; |
| --- | --- |

62.

| 63. | invită statele membre ca, în conformitate cu dispozițiile privind amenajarea spațiului maritim, să desemneze zonele de pescuit istorice și tradiționale specifice ale pescarilor ca zone fără infrastructuri de producție a energiei din surse regenerabile offshore; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază că parcurile eoliene offshore ar trebui construite numai dacă se poate garanta că nu vor fi efecte negative ecologice și asupra mediului și nici economice, socioeconomice și socioculturale asupra pescarilor și a producătorilor din domeniul acvaculturii, în conformitate cu obiectivele economiei albastre și ale Pactului verde european; |
| --- | --- |

64.

| 65. | salută inițiative precum „Observatorul pentru energia eoliană marină”, un forum lansat de guvernul regional din Galicia cu scopul de a identifica oportunități și de a reconcilia utilizări ale mării care ar putea fi concurente, reunind sectorul industrial, sectorul pescuitului maritim și entitățile și organizațiile asociate; |
| --- | --- |

65.

| 66. | constată că industria extractivă este un sector în expansiune în economia albastră a oceanelor; subliniază datoria statelor de a nu introduce măsuri, inclusiv proiecte de dezvoltare de mare amploare, care ar putea afecta mijloacele de subzistență ale micilor pescari din apele interioare și marine, teritoriile acestora sau drepturile de acces, precum și datoria lor de a face evaluări ex ante ale proiectelor din industria extractivă gestionate de entități private pentru a evalua posibilul efect negativ al acestora asupra drepturilor omului ale comunităților locale de pescari; |
| --- | --- |

66.

| 67. | solicită crearea unui forum de dialog al UE, care să fie transparent și să asigure participarea tuturor părților interesate și un echilibru al puterii între acestea, cu scopul de a promova cooperarea, schimbul de experiență și soluționarea conflictelor între sectoare; |
| --- | --- |

67.

| 68. | îndeamnă Comisia și statele membre să întreprindă acțiuni concrete pentru a impulsiona, a facilita accesul la și a utiliza pe deplin posibilitățile de investiții disponibile pentru practicile de pescuit și acvacultură sustenabile prin intermediul noului Fond european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (FEPAM), împreună cu alte programe ale UE, cum ar fi Mecanismul de redresare și reziliență sau Orizont Europa, pentru practicile de pescuit sustenabile și activitățile de acvacultură sustenabile, precum și pentru a se asigura că comunitățile costiere, îndepărtate și de peste mări își pot diversifica economiile; |
| --- | --- |

68.

| 69. | invită Comisia să se bazeze pe bunele practici ale FEPAM pentru a dezvolta proiecte turistice de pescuit recreativ și să continue finanțarea acestor proiecte prin FEPAM; |
| --- | --- |

69.

| 70. | subliniază necesitatea elaborării unor strategii mai cuprinzătoare pentru a adapta sectoarele pescuitului și acvaculturii, precum și teritoriile costiere, la consecințele schimbărilor climatice și impactul acestora asupra comunităților și a mijloacelor lor de subzistență; subliniază necesitatea ca toate sectoarele să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice în conformitate cu Pactul verde european și cu cel de Al șaptelea și Al optulea program de acțiune pentru mediu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | consideră că PCP ar trebui să includă o condiționalitate socială, similară cu cea creată în cadrul noii politici agricole comune, care să poată să prevadă sancțiuni pentru proprietarii de nave de pescuit, producătorii de acvacultură și alți beneficiari ai FEPAM, în cazul în care aceștia nu asigură condiții de muncă adecvate pentru toți lucrătorii, inclusiv pentru lucrătorii sezonieri și migranți; subliniază că această condiționalitate socială este fundamentală pentru protecția demnității la locul de muncă și a drepturilor sociale ale lucrătorilor din domeniul pescuitului și al acvaculturii, contribuind la realizarea justiției sociale pentru toți; |
| --- | --- |

71.

| 72. | consideră că o mai mare siguranță a locurilor de muncă, o mai mare securitate în muncă, oceane sănătoase care asigură o creștere a câștigurilor și securitatea socială în sectoarele pescuitului și acvaculturii sunt esențiale pentru a atrage femeile și generațiile tinere, asigurând astfel întinerirea și continuitatea sectorului; |
| --- | --- |

72.

| 73. | salută rolul femeilor în lanțurile valorice ale pescuitului și acvaculturii sustenabile și solicită, prin urmare, să li se garanteze condiții de muncă decente, salarii egale, securitate socială, precum și vizibilitate și reprezentare în structurile și procesele decizionale; |
| --- | --- |

73.

| 74. | subliniază că pescuitul și acvacultura joacă un rol esențial în crearea de locuri de muncă și susținerea economiei în multe părți ale UE, asigurând mai mult de jumătate din locurile de muncă locale în multe comunități costiere și insulare, în special în regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

74.

| 75. | subliniază că, pentru a îmbunătăți sustenabilitatea, competitivitatea și performanța economică a sectoarelor pescuitului și acvaculturii, este necesar să se garanteze condiții de concurență echitabile pentru operatorii din Uniune într-o economie globalizată și să se pună accentul pe formarea profesională, învățarea pe tot parcursul vieții, recunoașterea la nivel european a acestei formări, serviciile de consiliere și difuzarea cunoștințelor tehnice și științifice și a practicilor inovatoare, recunoscând contribuția asociațiilor comerciale în acest sens; |
| --- | --- |

75.

| 76. | subliniază că este necesar să se adauge valoare produselor pescărești la prima vânzare, în special celor care provin din pescuitul la scară mică, pentru a crește veniturile și salariile pescarilor; |
| --- | --- |

76.

| 77. | invită Comisia să dezvolte noi forme de turism maritim și costier sustenabil, să stimuleze noi forme de activități turistice, să ofere surse de venit suplimentare și să crească ocuparea forței de muncă pe tot parcursul anului pentru a spori valoarea zonelor maritime și de coastă, protejând în același timp mediul și patrimoniul cultural albastru și conservând habitatele marine și costiere; subliniază importanța economiei circulare în sectorul turismului pentru dezvoltarea unor practici mai sustenabile de pe urma cărora să aibă de câștigat dezvoltarea locală; recunoaște că sectorul turismului ar trebui să colaboreze cu comunitățile costiere și are nevoie de sprijin pentru a spori eficiența și sustenabilitatea infrastructurii și competitivitatea stațiunilor marine și turistice; |
| --- | --- |

77.

| 78. | recunoaște că turismul costier poate avea un impact pozitiv asupra țărilor în curs de dezvoltare, dar poate fi dăunător atunci când se aplică strategii de turism de masă, care reduce accesul la alimente și consumul pentru consumatorii locali și distruge mediul marin și identitățile culturale; îndeamnă UE să promoveze modele de turism echitabile și cu impact redus; |
| --- | --- |

78.

| 79. | subliniază că trebuie să ne conservăm capitalul și patrimoniul natural pentru a încuraja turismul sustenabil (de exemplu, ecoturismul) și invită statele membre să protejeze biodiversitatea prin acțiuni urgente de conservare a mediului marin, inclusiv acțiuni transfrontaliere, pentru ocrotirea, refacerea și promovarea ecosistemelor marine și costiere, inclusiv prin intermediul rețelelor marine Natura 2000; |
| --- | --- |

79.

| 80. | invită Comisia să includă turismul maritim, insular și costier sustenabil în acțiunile și programele conexe, să sprijine inițiativele care încurajează diversificarea turismului costier, maritim și marin și să confere un caracter mai puțin sezonier activităților turistice și locurilor de muncă; subliniază necesitatea de a se colecta date mai bune privind contribuția turismului de pescuit recreativ cu undița la economia zonelor de coastă și insulare; |
| --- | --- |

80.

| 81. | subliniază importanța economiei albastre în regiunile ultraperiferice, în special în sectoarele lor ale turismului; invită Comisia, prin urmare, să creeze un program de transport cu opțiuni specifice pentru zonele îndepărtate și insulare (POSEI Transport), cu scopul de a aborda mai direct nevoile insulelor și regiunilor ultraperiferice și de a sprijini exploatarea unor rute comerciale către acestea; |
| --- | --- |

81.

| 82. | sprijină practicile sustenabile în turismul maritim și costier, deoarece sunt esențiale pentru competitivitatea zonelor Atlanticului, Mării Mediterane și Mării Baltice și pentru crearea de locuri de muncă de înaltă valoare în formarea profesională și educația albastră; subliniază că formarea specifică privind activitățile economiei albastre ar contribui la o mai bună conștientizare a ecosistemelor marine și a nevoii de a le ocroti; |
| --- | --- |

82.

| 83. | invită Comisia să organizeze o consultare largă a autorităților regionale și locale și a tuturor părților interesate aferente pentru a identifica soluții adaptate la situația comunităților locale și regionale; |
| --- | --- |

83.

| 84. | solicită Comisiei să analizeze posibile soluții de promovare a rezilienței sectorului turismului în fața viitoarelor pandemii sau a altor evenimente perturbatoare care pun în pericol activitățile turistice și să prezinte inițiative adecvate pentru a îmbunătăți condițiile de muncă și de angajare ale lucrătorilor din sector, pentru a mări atractivitatea sectorului și a contribui la valorificarea întregului potențial al economiei albastre; |
| --- | --- |

84.

| 85. | subliniază importanța industriei navigației de agrement (iahting) pentru turismul maritim; subliniază rolul culturii și gastronomiei locale în dezvoltarea turismului costier european și importanța pe care o au turismul de plajă și subacvatic, turismul pentru pescuitul cu undița, ecoturismul, sporturile nautice, industria croazierelor; |
| --- | --- |

85.

| 86. | subliniază că zonele marine protejate sunt un instrument important de protecție a oceanelor; crede că aceste zone constituie o oportunitate pentru dezvoltarea turismului științific; |
| --- | --- |

86.

| 87. | salută accentul pus de Comisie pe turismul sustenabil și „lent” și obiectivul de a dezvolta pachete de sprijin („un plan pentru pacte verzi locale”) pentru a sprijini o tranziție verde pentru orașe și regiuni; ia act de potențialul ca insulele îndepărtate și comunitățile costiere să joace un rol principal în această tranziție; |
| --- | --- |

87.

| 88. | invită Comisia și statele membre să recunoască contribuția pescuitului recreativ marin și a turismului generat de acesta la economia albastră, precum și potențialul acestui sector de a oferi oportunități economice suplimentare în comunitățile costiere; |
| --- | --- |

88.

| 89. | regretă că, la elaborarea și evaluarea planurilor naționale de redresare și reziliență finanțate din instrumentul NextGenerationEU, nu s-a ținut cont suficient de potențialul economiei albastre; |
| --- | --- |

89.

| 90. | solicită crearea unui cadru financiar adecvat pentru stimularea dezvoltării economiei albastre și crearea de locuri de muncă, care să integreze și să coreleze diversele instrumente financiare disponibile – fondurile structurale și de investiții (FEPAM, FEDR, FSE, Fondul de coeziune), programul Orizont Europa 2021- 2027 și altele; atrage atenția asupra necesității de a promova o mai bună corelare a acestor instrumente cu nevoile părților interesate și o amplă diseminare a oportunităților actuale; |
| --- | --- |

90.

| 91. | solicită o discuție aprofundată la nivelul UE cu sectorul, luând în considerare impactul socioeconomic grav al normelor privind măsurarea capacității de pescuit, pe tema impactului acestor norme în domeniul pescuitului și asupra vieții pescarilor, menținând în același timp un control strict asupra capacității de pescuit; |
| --- | --- |

91.

| 92. | subliniază importanța strategică a activităților de construcții și reparații navale și a relației acestora cu alte sectoare, cum ar fi sectorul turismului maritim; consideră că un angajament față de inovația tehnologică și un grad ridicat de specializare, care ar putea duce la câștiguri din valoarea adăugată, ar putea crea contexte mai puțin expuse concurenței internaționale și ar putea ajuta la inversarea tendinței de declin a acestui sector; susține că ar trebui să se acorde un sprijin specific pentru relansarea și modernizarea industriei construcțiilor navale din statele membre, în diversele sale aspecte; |
| --- | --- |

92.

| 93. | constată că flotele artizanale și de pescuit la scară mică ale UE sunt foarte învechite, în special în regiunile ultraperiferice, că navele care le compun au o vârstă medie foarte înaintată și sunt nesigure atât pentru persoanele care lucrează pe acestea, cât și pentru capturile în sine, reiterând necesitatea sprijinului FEPAM pentru achiziționarea de nave noi, fără ca aceasta să aibă ca rezultat o creștere a capturilor, respectând captura maximă durabilă și, astfel, crescând performanța de mediu a acestora; |
| --- | --- |

93.

| 94. | reamintește că flotele de pescuit ale regiunilor ultraperiferice sunt, în anumite cazuri, într-o stare foarte proastă și constituie un pericol pentru siguranța pescarilor și pentru mediu; consideră că este necesar, în acest context, să se găsească soluții de îmbunătățire a siguranței și a condițiilor de muncă pentru pescari, de reducere a emisiilor de CO2 și de îmbunătățire a varietății și a condițiilor de conservare a capturilor; subliniază necesitatea de a asigura continuitatea furnizării de proteine sănătoase și de înaltă calitate, în condiții de deplină siguranță și securitate, cu un impact mai redus asupra mediului și fără a crește capacitatea de pescuit; |
| --- | --- |

94.

| 95. | invită Comisia și Consiliul să creeze un instrument de sprijin similar cu POSEI pentru pescuit, pentru a atenua efectele caracterului insular al regiunilor ultraperiferice; |
| --- | --- |

95.

| 96. | subliniază potențialul de utilizare sustenabilă a dimensiunii maritime a UE în Atlantic, care necesită investiții mai echilibrate în insulele sale, în regiunile ultraperiferice și în porturile costiere, precum și extinderea multor locuri de staționare aferente și o creștere a capacității de stocare și de manipulare a mărfurilor, care sunt foarte importante pentru produsele pescărești și de acvacultură; |
| --- | --- |

96.

Tranziția albastră

| 97. | cere să se conceapă instrumente care să permită exploatarea sustenabilă a resurselor maritime și diversificarea economiei oceanice, inclusiv prin susținerea unor noi produse legate de și derivate din activitățile de pescuit, care pot aduce valoare adăugată patrimoniului nostru cultural și natural, în special printr-o ofertă de opțiuni turistice de înaltă calitate; |
| --- | --- |

97.

| 98. | subliniază necesitatea realizării unui cadru integrat de politică maritimă a UE care să asigure coerența între Strategia UE privind biodiversitatea, Strategia „De la fermă la consumator”, politica climatică și politica comună în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

98.

| 99. | consideră că sectorul acvaculturii ar trebui să continue să monitorizeze și să îmbunătățească mai mulți parametri pe baza unor acțiuni întemeiate pe dovezi, inclusiv bunăstarea peștilor și densitatea efectivelor de pești; consideră, de asemenea, că ar trebui efectuate studii de evaluare a impactului asupra mediului pentru a îmbunătăți bunăstarea peștilor, inclusiv, dar nu numai, pentru a îmbogăți mediul lor, a menține calitatea apei în limitele relevante pentru bunăstare, ca modalitate de reducere a bolilor și a răspândirii acestora, a reduce nevoia de antibiotice, dar și pentru a reduce în continuare poluarea, a obține rezultate mai bune în ceea ce privește clima și mediul și pentru a crește reziliența la schimbările climatice; |
| --- | --- |

99.

| 100. | constată că, pentru a îmbunătăți sustenabilitatea sectorului, este necesară diversificarea speciilor de pești din acvacultura UE, inclusiv a speciilor din nivelurile trofice primare și necarnivore; |
| --- | --- |

100.

| 101. | evidențiază rolul potențial al acvaculturii, în special în ceea ce privește crearea de locuri de muncă și securitatea aprovizionării cu alimente, precum și în facilitarea tranziției către sisteme alimentare sustenabile; consideră că este esențial să se reducă presiunea asupra resurselor marine prin dezvoltarea și utilizarea din ce în ce mai frecventă a unor surse de hrană alternative și gestionate sustenabil, altele decât peștii sălbatici capturați, inversând pierderea biodiversității în oceane și mări; subliniază că utilizarea spațiului marin în scopuri de acvacultură trebuie să fie reglementată corespunzător; subliniază, în această privință, importanța unui cadru juridic clar și fiabil, care să promoveze accesul la apă cu toate garanțiile necesare; |
| --- | --- |

101.

| 102. | observă că utilizarea sporită a făinii de pește și a uleiului de pește în acvacultura UE poate amenința sustenabilitatea stocurilor de pește sălbatic în apele UE și ale țărilor terțe; |
| --- | --- |

102.

| 103. | subliniază că este necesar să se pună în aplicare toate măsurile pentru a se asigura dezvoltarea competitivă a pescuitului și a acvaculturii, datorită importanței acestora pentru securitatea aprovizionării cu alimente; |
| --- | --- |

103.

| 104. | subliniază importanța sectoarelor pescuitului și acvaculturii pentru aprovizionarea cu proteine, care este esențială pentru securitatea alimentară, precum și pentru dezvoltarea socioeconomică a comunităților locale și crearea de locuri de muncă la nivel mondial; reamintește, în special, că pentru aproape un miliard de oameni, majoritatea din țările în curs de dezvoltare, peștele și fructele de mare sunt principala sursă de proteine animale; constată că, pe plan mondial, peste 90 % din pescarii și lucrătorii din domeniul pescuitului sunt implicați în pescuitul la scară mică; regretă că pandemia de COVID-19 a lovit năprasnic persoanele angajate în sectoarele pescuitului și acvaculturii; |
| --- | --- |

104.

| 105. | subliniază că alimentele sustenabile din oceane, mări și surse de apă dulce trebuie să fie obținute numai prin pescuit responsabil și acvacultură sustenabilă și că toate produsele pescărești și de acvacultură consumate în UE trebuie să provină din sisteme alimentare sustenabile, respectând pe deplin limitele planetare; invită Comisia să elaboreze indicatori de sustenabilitate pentru produsele pescărești și de acvacultură din UE pe baza avizelor științifice și să impună standarde de sustenabilitate similare pentru produsele importate pe piața UE; |
| --- | --- |

105.

| 106. | subliniază că UE produce 1 % din cantitatea de alge produsă la nivel mondial și, prin urmare, consideră că producția de alge pe mare ar trebui încurajată de statele membre și de FEPAM; subliniază că algele reprezintă una dintre soluțiile viitorului pentru atingerea obiectivelor Pactului verde, de exemplu utilizând algele pentru a capta dioxidul de carbon, pentru a înlocui alte materiale în diverse sectoare economice sau ca produs nutritiv pentru consumul uman, deoarece ar putea fi o sursă importantă de proteine și de micronutrienți de calitate; |
| --- | --- |

106.

| 107. | invită Comisia să analizeze toate opțiunile de dezvoltare a posibilităților de producție și de utilizare a algelor, precum și posibilitățile de finanțare pentru a accelera producția de alge; invită Comisia să acționeze rapid pentru a facilita autorizarea algelor ca aliment nou, reducând costurile de aplicare conexe și facilitând accesul pe piață, asigurând totodată calitatea și siguranța produsului; |
| --- | --- |

107.

| 108. | consideră că trebuie promovate modelele de acvacultură sustenabile care ar putea contribui la conservarea ecosistemelor ce oferă protecție împotriva efectelor schimbărilor climatice; subliniază că este important să se facă o diferențiere între acvacultura de producție și cea de prelucrare a proteinelor, în special atunci când aceasta din urmă implică practici care exercită presiune asupra sustenabilității resurselor marine; consideră că hrana destinată pescăriilor și fermelor de acvacultură ar trebui să provină din agricultura și pescuitul sustenabile și, prin urmare, ar trebui să excludă toate produsele provenite din pescuitul INN sau din pescuitul excesiv; |
| --- | --- |

108.

| 109. | consideră că producția de microalge poate reduce utilizarea făinii nesustenabile de pește în pescării; subliniază necesitatea de a dezvolta și promova în continuare acvacultura ecologică, deoarece are un potențial mare de creștere, iar instrumentele și finanțarea UE pot fi canalizate în acest sens; solicită consolidarea colectării, a procesării și a diseminării statisticilor privind producția din acvacultura ecologică; |
| --- | --- |

109.

| 110. | solicită ca PCP să fie aplicată transversal tuturor flotelor de pescuit ale UE, pentru a asigura gestionarea activităților de pescuit și de acvacultură într-o manieră care să poată genera beneficii socioeconomice, contribuind la disponibilitatea produselor alimentare, precum și reducând la minimum impactul activităților lor specifice asupra habitatelor și ecosistemelor marine, refăcând și menținând totodată stocurile de specii recoltate peste nivelurile care să poată produce captura maximă sustenabilă; consideră că această aplicare trebuie să aibă loc ținând cont de particularitățile diferitelor bazine marine; |
| --- | --- |

110.

| 111. | evidențiază rolul sectoarelor pescuitului și acvaculturii și a profesioniștilor din domeniu în tranziția energetică și în atenuarea schimbărilor climatice, prin decarbonizare și prin promovarea de activități precum colectarea deșeurilor marine, care duc în final la o economie circulară; |
| --- | --- |

111.

| 112. | avertizează că aruncarea în mare a deșeurilor și a poluanților de orice fel, în special din diverse tipuri de plastic, dăunează mediului, duce la pierderi economice enorme în sectorul pescuitului și în alte activități și afectează sănătatea umană de-a lungul întregului lanț alimentar; salută decizia FEPAM de a oferi finanțare pescarilor pentru recuperarea, colectarea, reutilizarea și reciclarea uneltelor de pescuit pierdute, precum și a altor deșeuri marine; regretă însă întârzierea în realizarea obiectivelor Directivei-cadru Strategia pentru mediul marin și subliniază, în această privință, că ar trebui promovate campanii suplimentare de conștientizare și formare pentru pescari; |
| --- | --- |

112.

| 113. | invită Comisia și statele membre să ofere un sprijin mai activ pentru modernizarea și dezvoltarea sustenabilă a sectorului pescuitului, în special a pescuitului la scară mică, urmărind creșterea selectivității uneltelor de pescuit și reducerea impactului acestei activități asupra mediului; |
| --- | --- |

113.

| 114. | subliniază rolul Regulamentului (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice (19), care stabilește măsurile de conservare ce reglementează modul, locul și data la care se pot desfășura activitățile de pescuit, pentru a proteja speciile și habitatele sensibile atât la nivel național, cât și la nivel regional, crescând randamentul acestor activități de pescuit și reducând în același timp impactul asupra ecosistemelor marine, în special printr-un grad mai ridicat de selectivitate; |
| --- | --- |

114.

| 115. | consideră că este important să se colecteze în mod continuu date pentru a evalua mai bine criteriile de sustenabilitate și pentru a preveni crearea de zone de pescuit acolo unde au fost identificate ecosisteme marine vulnerabile; |
| --- | --- |

115.

| 116. | solicită UE să abordeze de urgență efectele negative asupra climei, integrității fundului mării, populațiilor de pești și speciilor sensibile (cum ar fi capturile accidentale) ale tehnicilor de pescuit cum ar fi uneltele de pescuit de fund, setcile în derivă, năvoadele de fund sau dispozitivele de concentrare a peștilor, inclusiv prin limitarea utilizării acestora; |
| --- | --- |

116.

| 117. | solicită, în special, ca UE să interzică utilizarea unor tehnici dăunătoare în zonele sale marine strict protejate, pe baza celor mai bune avize științifice disponibile; solicită ca FEPAM să fie mobilizat pentru a sprijini efectiv tranziția flotelor de pescuit ale UE spre tehnici de pescuit mai selective și mai puțin dăunătoare; |
| --- | --- |

117.

| 118. | solicită UE să lanseze și să finanțeze programe de cercetare științifică pentru a cartografia habitatele marine bogate în carbon din apele UE, care să stea la baza desemnării unor astfel de zone ca zone marine strict protejate, cu scopul de a proteja și reface absorbanții de carbon din mediul marin în conformitate cu Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice și de a proteja și reface ecosistemele, în special cele de pe fundul mării, în conformitate cu Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”, protejându-le de activitățile umane care ar putea perturba și elibera carbonul în coloana de apă, cum ar fi operațiunile de pescuit de fund; |
| --- | --- |

118.

| 119. | solicită UE să interzică toate activitățile industriale de extracție dăunătoare mediului, cum ar fi mineritul și extracția de combustibili fosili în zonele marine protejate; |
| --- | --- |

119.

| 120. | subliniază că fundul adânc al mării găzduiește cea mai mare diversitate de specii și ecosisteme de pe Pământ, oferind bunuri și servicii de mediu esențiale, inclusiv sechestrarea carbonului pe termen lung, și că este caracterizat de condiții de mediu care îl fac extrem de vulnerabil la intervențiile perturbatoare ale oamenilor; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să susțină un moratoriu internațional privind exploatarea fundului adânc al mării; |
| --- | --- |

120.

| 121. | solicită instrumente legislative și nelegislative pentru punerea în aplicare a Strategiei privind biodiversitatea și consolidarea acțiunilor vizând atingerea obiectivelor Directivei-cadru Strategia pentru mediul marin, cu scopul de a conserva biodiversitatea marină și de a reface ecosistemele degradate, dar și pentru a stimula competitivitatea pescuitului, a acvaculturii și a altor sectoare conexe; |
| --- | --- |

121.

| 122. | salută angajamentul Comisiei de a revizui Directiva-cadru privind strategia pentru mediul maritim; invită Comisia ca, atunci când revizuiește directiva, să o alinieze la obiectivele Pactului verde european, ale Strategiei privind biodiversitatea pentru 2030 și ale celui de-Al optulea program de acțiune pentru mediu; |
| --- | --- |

122.

| 123. | solicită măsuri urgente pentru a combate pescuitul INN, care continuă să fie una dintre cele mai grave amenințări la adresa sănătății ecosistemelor și a competitivității economice a însuși sectorului pescuitului; pledează pentru o mai mare coerență între politicile comerciale și de pescuit ale UE, pentru a putea combate cu succes pescuitul INN; |
| --- | --- |

123.

Cooperare, cunoștințe și inovare

| 124. | solicită extinderea cooperării între mediul academic, centrele de cercetare și inovare, autoritățile publice și industrie, pentru a promova utilizarea echipamentelor, metodelor, tehnicilor și practicilor bazate pe cele mai bune cunoștințe științifice disponibile, capabile să îmbunătățească eficiența și siguranța la locul de muncă, creșterea economică și competitivitatea, precum și sustenabilitatea ecologică; reamintește importanța cunoștințelor despre oceane pentru a alerta societatea și pentru a încuraja toți cetățenii și părțile interesate să adopte atitudini în cunoștință de cauză și responsabile cu privire la oceane și resursele acestora; |
| --- | --- |

124.

| 125. | constată că datele fiabile, de înaltă calitate și armonizate despre oceane reprezintă un factor important pentru o transformare sustenabilă a economiei albastre; |
| --- | --- |

125.

| 126. | semnalează că potențialul unei strategii pentru economia albastră poate fi valorificat numai prin cooperarea tuturor părților interesate; remarcă utilizarea tot mai frecventă a datelor și a inteligenței artificiale în transportul maritim; invită Comisia să analizeze impactul socioeconomic al automatizării și al digitalizării sectorului; |
| --- | --- |

126.

| 127. | invită Comisia să dezvolte și să consolideze în continuare centrele de cunoștințe științifice, cum ar fi serviciul Copernicus de monitorizare a mediului marin și Rețeaua europeană de observare și date privind mediul marin, care oferă cunoștințe neprețuite privind mările și oceanele Europei; subliniază că pescuitul recreativ cu undița sporește acumularea de cunoștințe privind mediul acvatic, precum și angajamentul de a proteja acest mediu; |
| --- | --- |

127.

| 128. | salută înființarea misiunii privind oceanele în cadrul programului Orizont 2030; solicită mai multă claritate și comunicare cu privire la calendarul cererilor de propuneri de proiecte legate de această misiune; |
| --- | --- |

128.

| 129. | subliniază necesitatea unei armonizări a colectării de date privind monitorizarea socioeconomică și a mediului, precum și monitorizarea ecosistemelor vii și a stocurilor de pește; subliniază că datele colectate ar trebui luate în considerare și pentru a reglementa impactul altor activități maritime; |
| --- | --- |

129.

| 130. | consideră că limitarea tonajului brut, ca criteriu de măsurare a capacității de pescuit, trebuie adaptată pentru a reflecta realitatea sectorului și că este necesară introducerea de motoare mai moderne, mai puțin poluante și mai eficiente din punct de vedere energetic; îndeamnă Comisia, în acest context, să revizuiască aceste criterii cu scopul de a îmbunătăți siguranța și condițiile de muncă și de trai, precum și de a permite schimbările necesare care să îmbunătățească sustenabilitatea mediului, să atragă mai mulți lucrători tineri în sector, să garanteze un impact mai mic asupra mediului și să asigure limitarea creșterii capacității de pescuit; |
| --- | --- |

130.

| 131. | invită Comisia să colecteze date coerente care să permită gestionarea inteligentă a turismului costier, fără a pune presiune pe ecosisteme și pe comunitățile locale și evitând concurența cu activitățile tradiționale, cum ar fi pescuitul artizanal și costier; |
| --- | --- |

131.

| 132. | subliniază importanța măsurilor de gestionare și de adaptare necesare pentru a ocroti comunitățile costiere, habitatele și biodiversitatea, ceea ce ar însemna că sumele afectate ar fi chibzuit cheltuite, dat fiind impactul enorm al schimbărilor climatice și cu costurile aferente; invită Comisia să pună la punct un sistem de alertă și observare ca reacție la creșterea frecvenței furtunilor și inundațiilor, să asigure o monitorizare adecvată a mediului și a sănătății și să facă cercetări despre sistemele de alertă rapidă; invită Comisia să analizeze diferite scenarii și măsuri pentru a face față unei posibile creșteri a nivelului mării și intensificării fenomenelor meteorologice grave; |
| --- | --- |

132.

| 133. | reamintește că există instrumente precum programul european CleanSeaNet, care își propune să monitorizeze poluarea cu petrol; evidențiază că este esențială cooperarea regională, inclusiv cu țări din afara UE, mai ales în Marea Mediterană; invită, prin urmare, Comisia să îmbunătățească schimbul de informații și cooperarea între țări; subliniază cât este de important ca amenajarea spațiului maritim să se facă în colaborare, incluziv și transsectorial, ținând seama de preocupările socioeconomice, legate de mediu și de biodiversitate; subliniază importanța tranziției energetice, cu ajutorul căreia sectorul economiei albastre poate promova tehnologiile de producere offshore a energiei electrice din surse regenerabile, cum ar fi energia maremotrică, energia valurilor, energia solară și energia eoliană; subliniază că este important să se sprijine decarbonizarea sectoarelor transportului maritim de mărfuri și de pasageri, prin dezvoltarea de tehnologii sustenabile și prin exploatarea mai vârtoasă a surselor de energie regenerabile și cu emisii scăzute; |
| --- | --- |

133.

| 134. | sprijină principiul dezvoltării sustenabile în cadrul economiei albastre ca motor al creșterii economice în UE, în special în zonele Oceanului Atlantic, Mării Mediterane și Mării Baltice, ca modalitate de a promova toate activitățile sectoriale și intersectoriale legate de oceane, mări și zone de coastă, inclusiv transportul maritim, construcțiile și reparațiile navale, biotehnologia, turismul sustenabil, energia eoliană offshore, pescuitul comercial și recreativ, acvacultura și energia valurilor și a mareelor; invită Comisia să promoveze cercetarea, dezvoltarea și inovarea care contribuie la turismul sustenabil, utilizarea eficientă a resurselor și energia din surse regenerabile; subliniază îndeosebi că energia din surse regenerabile offshore are potențialul de a deveni o componentă importantă a sistemului energetic al Europei până în 2050; face un apel pentru crearea de stimulente și alocarea de fonduri pentru investiții în infrastructura portuară, pentru a deservi mai bine industria energiei din surse regenerabile offshore; |
| --- | --- |

134.

| 135. | invită Comisia să apere dârz poziția UE de lider tehnologic, pentru a ne păstra oamenii valoroși și a produce energie, reducând impacturile potențiale asupra mediului marin; |
| --- | --- |

135.

| 136. | subliniază importanța inovării în domeniul pescuitului pentru a-i crește performanța de mediu și economică și solicită o nouă abordare în materie de inovare, în cadrul căreia inovarea și modernizarea să nu însemne creșterea capacităților de pescuit; |
| --- | --- |

136.

| 137. | îndeamnă Comisia, statele membre și regiunile să colaboreze pentru a promova și a sprijini inițiativele locale de menținere a mijloacelor de subzistență și a tradițiilor și a patrimoniului cultural asociat pescuitului și acvaculturii; |
| --- | --- |

137.

| 138. | invită Comisia ca, având în vedere poziția fragilă a regiunilor ultraperiferice, să ofere un sprijin solid pentru inovare și cercetare, cu scopul de a dezvolta practici și tehnici inovatoare și sustenabile din punct de vedere ecologic, social și economic în domeniul pescuitului și acvaculturii în aceste regiuni, conferind astfel acestor regiuni un rol de lider în guvernanța oceanelor; |
| --- | --- |

138.

| 139. | subliniază că deșeurile marine au un impact mare asupra mediului, respectiv socioeconomic și invită, prin urmare, Comisia să înființeze un centru pentru combaterea poluării marine cu plastic, de preferință într-o regiune ultraperiferică, cu expertiză în ceea ce privește inovarea, dezvoltarea și cooperarea cu părțile interesate și asociațiile din sectoarele pescuitului și acvaculturii, însărcinat cu adoptarea de politici și strategii privind sustenabilitatea, care pot fi reproduse și în alte regiuni; |
| --- | --- |

139.

| 140. | consideră că este important să se promoveze în rândul consumatorilor o percepție pozitivă în ceea ce privește valoarea nutrițională a produselor pescărești și de acvacultură; subliniază că informarea corectă a consumatorilor este esențială pentru a determina schimbări ale obiceiurilor de consum și a promova consumul de produse marine mai puțin cunoscute din apele europene; |
| --- | --- |

140.

| 141. | subliniază necesitatea de a îmbunătăți gradul de conștientizare și acceptare de către consumatori a produselor din alge și creșterea gradului de conștientizare cu privire la risipa de alimente; reiterează că informațiile pentru consumatori trebuie îmbunătățite printr-o etichetare eficace, inclusiv prin etichetare privind sustenabilitatea; |
| --- | --- |

141.

o

o o

| 142. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Regiunilor și Comitetului Economic și Social. |
| --- | --- |

142.

---

(1)  JO L 354, 28.12.2013, p. 22.

(2)  JO L 247, 13.7.2021, p. 1.

(3)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

(4)  JO L 257, 28.8.2014, p. 135.

(5)  JO L 288, 6.11.2007, p. 27.

(6)  JO L 328, 21.12.2018, p. 82.

(7)  JO C 67, 8.2.2022, p. 25.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0425.

(9)  https://blueindicators.ec.europa.eu/sites/default/files/2021_06_BlueEconomy_Report-2021.pdf.

(10)  https://cinea.ec.europa.eu/system/files/2021-05/Sustainability%20criteria%20for%20the%20blue%20economy%20.pdf.

(11)  JO C 316, 22.9.2017, p. 64.

(12)  JO C 458, 19.12.2018, p. 9.

(13)  JO C 494, 8.12.2021, p. 14.

(14)  JO C 117, 11.3.2022, p. 30.

(15)  JO C 99, 1.3.2022, p. 88.

(16)  JO C 117, 11.3.2022, p. 18.

(17)  http://bluegrowthvigo.eu/

(18)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Fishery_statistics#Fisheries:_the_factors_of_production.

(19)  JO L 198, 25.7.2019, p. 105.

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/22

---

P9_TA(2022)0136

Planul de acțiune al UE privind agricultura ecologică

Rezoluția Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la planul de acțiune al UE privind agricultura ecologică (2021/2239(INI))

(2022/C 465/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 39, articolul 192 alineatul (1) și articolul 349, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 39, articolul 192 alineatul (1) și articolul 349,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a Organizației Națiunilor Unite (ONU) și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a Organizației Națiunilor Unite (ONU) și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD),

| — | având în vedere Acordul de la Paris încheiat în cadrul celei de a 21-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (COP21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris încheiat în cadrul celei de a 21-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (COP21),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 martie 2021 privind un plan de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 martie 2021 privind un plan de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice (COM(2021)0141),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2018/848 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/848 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: readucerea naturii în viețile noastre (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: readucerea naturii în viețile noastre (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 referitoare la strategia „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 referitoare la strategia „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/2117 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole, a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare, a Regulamentului (UE) nr. 251/2014 privind definirea, descrierea, prezentarea, etichetarea și protejarea indicațiilor geografice ale produselor vitivinicole aromatizate și a Regulamentului (UE) nr. 228/2013 privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/2117 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole, a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare, a Regulamentului (UE) nr. 251/2014 privind definirea, descrierea, prezentarea, etichetarea și protejarea indicațiilor geografice ale produselor vitivinicole aromatizate și a Regulamentului (UE) nr. 228/2013 privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii (6),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 19 iulie 2021 privind planul de acțiune pentru dezvoltarea agriculturii ecologice, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 19 iulie 2021 privind planul de acțiune pentru dezvoltarea agriculturii ecologice,

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la o strategie europeană pentru promovarea culturilor proteice – încurajarea producției de plante proteice și leguminoase în sectorul agricol european (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la o strategie europeană pentru promovarea culturilor proteice – încurajarea producției de plante proteice și leguminoase în sectorul agricol european (7),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 19 octombrie 2020 privind strategia „De la fermă la consumator”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 19 octombrie 2020 privind strategia „De la fermă la consumator”,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 septembrie 2021 privind Planul de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice în UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 septembrie 2021 privind Planul de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice în UE,

| — | având în vedere avizul Comitetului European al Regiunilor din 2 decembrie 2021 privind planul de acțiune al UE pentru agricultura ecologică, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului European al Regiunilor din 2 decembrie 2021 privind planul de acțiune al UE pentru agricultura ecologică,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A9-0126/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A9-0126/2022),

| A. | întrucât comunicarea Comisiei privind planul de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice (planul de acțiune pentru agricultura ecologică) subliniază că Pactul verde, strategiile „De la fermă la consumator” și privind biodiversitatea, care se află sub egida sa, reprezintă cheia gestionării tranziției către un sistem alimentar mai sustenabil, în special prin consolidarea eforturilor agricultorilor de a proteja mediul, de a conserva biodiversitatea și de a combate schimbările climatice; întrucât agricultura, în general, și agricultura ecologică, în special, joacă un rol esențial în atingerea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

A.

întrucât comunicarea Comisiei privind planul de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice (planul de acțiune pentru agricultura ecologică) subliniază că Pactul verde, strategiile „De la fermă la consumator” și privind biodiversitatea, care se află sub egida sa, reprezintă cheia gestionării tranziției către un sistem alimentar mai sustenabil, în special prin consolidarea eforturilor agricultorilor de a proteja mediul, de a conserva biodiversitatea și de a combate schimbările climatice; întrucât agricultura, în general, și agricultura ecologică, în special, joacă un rol esențial în atingerea acestui obiectiv;

| B. | întrucât, după 12 luni de așteptare, lista cu toate actele de legislație secundară necesare pentru intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) 2018/848 este pregătită, dar nu și regulamentul delegat care reglementează producția de sare ecologică; |
| --- | --- |

B.

întrucât, după 12 luni de așteptare, lista cu toate actele de legislație secundară necesare pentru intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) 2018/848 este pregătită, dar nu și regulamentul delegat care reglementează producția de sare ecologică;

| C. | întrucât regulamentul delegat va trebui să acorde prioritate proceselor naturale, fără aditivii sau emisiile de carbon care caracterizează producția de sare marină, astfel încât aceasta să poată fi clasificată drept sare ecologică; |
| --- | --- |

C.

întrucât regulamentul delegat va trebui să acorde prioritate proceselor naturale, fără aditivii sau emisiile de carbon care caracterizează producția de sare marină, astfel încât aceasta să poată fi clasificată drept sare ecologică;

| D. | întrucât sistemul alimentar european trebuie să furnizeze alimente produse în mod sustenabil și nutritive la prețuri accesibile și să asigure securitatea alimentară într-un mod care să garanteze o societate și o planetă sănătoasă, să contribuie la bunăstarea socială și economică, să protejeze atât sănătatea ecosistemelor, cât și pe cea a cetățenilor europeni și să asigure profitabilitatea producției agricole și, prin urmare, un trai echitabil pentru fermieri; întrucât este esențial să se asigure că creșterea suprafețelor de teren utilizate pentru agricultura ecologică corespunde capacității pieței de a absorbi produsele ecologice; |
| --- | --- |

D.

întrucât sistemul alimentar european trebuie să furnizeze alimente produse în mod sustenabil și nutritive la prețuri accesibile și să asigure securitatea alimentară într-un mod care să garanteze o societate și o planetă sănătoasă, să contribuie la bunăstarea socială și economică, să protejeze atât sănătatea ecosistemelor, cât și pe cea a cetățenilor europeni și să asigure profitabilitatea producției agricole și, prin urmare, un trai echitabil pentru fermieri; întrucât este esențial să se asigure că creșterea suprafețelor de teren utilizate pentru agricultura ecologică corespunde capacității pieței de a absorbi produsele ecologice;

| E. | întrucât Regulamentul (UE) 2018/848 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice obligă agricultorii să respecte o perioadă de conversie în timpul căreia trebuie să aplice toate normele privind producția ecologică; |
| --- | --- |

E.

întrucât Regulamentul (UE) 2018/848 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice obligă agricultorii să respecte o perioadă de conversie în timpul căreia trebuie să aplice toate normele privind producția ecologică;

| F. | întrucât această perioadă poate dura până la trei ani; întrucât, în această perioadă, agricultorii trebuie să suporte costuri de producție mai mari fără a beneficia de prețuri de piață mai mari pentru produsele ecologice; |
| --- | --- |

F.

întrucât această perioadă poate dura până la trei ani; întrucât, în această perioadă, agricultorii trebuie să suporte costuri de producție mai mari fără a beneficia de prețuri de piață mai mari pentru produsele ecologice;

| G. | întrucât agricultura ecologică oferă diverse beneficii pentru mediu, inclusiv reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, și are potențialul de a ajuta sectorul agricol să joace un rol în lupta împotriva schimbărilor climatice, în adaptarea la schimbările climatice și în abordarea provocărilor-cheie, cum ar fi pierderea locurilor de muncă în zonele rurale, fertilitatea solului și pierderea biodiversității, precum și promovarea rezilienței în fața provocărilor economice; |
| --- | --- |

G.

întrucât agricultura ecologică oferă diverse beneficii pentru mediu, inclusiv reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, și are potențialul de a ajuta sectorul agricol să joace un rol în lupta împotriva schimbărilor climatice, în adaptarea la schimbările climatice și în abordarea provocărilor-cheie, cum ar fi pierderea locurilor de muncă în zonele rurale, fertilitatea solului și pierderea biodiversității, precum și promovarea rezilienței în fața provocărilor economice;

| H. | întrucât diversitatea agricolă și lanțurile mai scurte între agricultor și consumator sunt elemente importante pentru un sistem alimentar sănătos și sustenabil; |
| --- | --- |

H.

întrucât diversitatea agricolă și lanțurile mai scurte între agricultor și consumator sunt elemente importante pentru un sistem alimentar sănătos și sustenabil;

| I. | întrucât agricultura ecologică poate contribui la găsirea unui echilibru ambițios în ceea ce privește sustenabilitatea din punct de vedere economic, social și de mediu, promovând protecția solului, a apei și a biodiversității, precum și bunăstarea animalelor, și oferă tinerilor oportunități de a deveni agricultori; |
| --- | --- |

I.

întrucât agricultura ecologică poate contribui la găsirea unui echilibru ambițios în ceea ce privește sustenabilitatea din punct de vedere economic, social și de mediu, promovând protecția solului, a apei și a biodiversității, precum și bunăstarea animalelor, și oferă tinerilor oportunități de a deveni agricultori;

| J. | întrucât standardele europene de mediu și cele privind condițiile bune de viață ale animalelor sunt printre cele mai ridicate din lume; întrucât terenurile agricole ecologice au o biodiversitate cu 30 % mai ridicată, sunt benefice pentru polenizatori și limitează utilizarea îngrășămintelor și a produselor fitosanitare artificiale; |
| --- | --- |

J.

întrucât standardele europene de mediu și cele privind condițiile bune de viață ale animalelor sunt printre cele mai ridicate din lume; întrucât terenurile agricole ecologice au o biodiversitate cu 30 % mai ridicată, sunt benefice pentru polenizatori și limitează utilizarea îngrășămintelor și a produselor fitosanitare artificiale;

| K. | întrucât agricultura ecologică poate contribui, de asemenea, la revitalizarea zonelor rurale, la crearea de locuri de muncă, la sustenabilitatea fermelor mici, la apropierea consumatorilor și a producătorilor, la consolidarea legăturilor cu economia locală și la stimularea multiplicatorilor economici pozitivi; întrucât noua politică agricolă comună (PAC) introduce noi măsuri ambițioase de încurajare a producției sustenabile, inclusiv a agriculturii ecologice; |
| --- | --- |

K.

întrucât agricultura ecologică poate contribui, de asemenea, la revitalizarea zonelor rurale, la crearea de locuri de muncă, la sustenabilitatea fermelor mici, la apropierea consumatorilor și a producătorilor, la consolidarea legăturilor cu economia locală și la stimularea multiplicatorilor economici pozitivi; întrucât noua politică agricolă comună (PAC) introduce noi măsuri ambițioase de încurajare a producției sustenabile, inclusiv a agriculturii ecologice;

| L. | întrucât este esențial să se asigure faptul că consumatorii, care acordă o importanță din ce în ce mai mare calității alimentelor pe care le consumă, și sectorul de catering sunt în măsură să facă alegeri în cunoștință de cauză atunci când achiziționează produse alimentare; |
| --- | --- |

L.

întrucât este esențial să se asigure faptul că consumatorii, care acordă o importanță din ce în ce mai mare calității alimentelor pe care le consumă, și sectorul de catering sunt în măsură să facă alegeri în cunoștință de cauză atunci când achiziționează produse alimentare;

| M. | întrucât este necesar să se asigure informarea corespunzătoare a consumatorilor cu privire la beneficiile consumului de produse ecologice și protecția acestora împotriva etichetelor, ambalajelor și publicității înșelătoare în mod deliberat; |
| --- | --- |

M.

întrucât este necesar să se asigure informarea corespunzătoare a consumatorilor cu privire la beneficiile consumului de produse ecologice și protecția acestora împotriva etichetelor, ambalajelor și publicității înșelătoare în mod deliberat;

| N. | întrucât, în 2019, suprafața agricolă totală a UE alocată agriculturii ecologice a crescut la 13,8 milioane de hectare; întrucât această suprafață reprezintă în prezent 8,5 % din suprafața agricolă utilizată totală în UE; întrucât, între 2010 și 2019, valoarea pieței ecologice din UE a crescut de peste două ori; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în 2019, suprafața agricolă totală a UE alocată agriculturii ecologice a crescut la 13,8 milioane de hectare; întrucât această suprafață reprezintă în prezent 8,5 % din suprafața agricolă utilizată totală în UE; întrucât, între 2010 și 2019, valoarea pieței ecologice din UE a crescut de peste două ori;

| O. | întrucât vânzările cu amănuntul de produse ecologice au crescut de la 18 miliarde EUR la 41 miliarde EUR în perioada 2009-2019; întrucât creșterea producției ecologice depășește dezvoltarea pieței ecologice în anumite părți ale UE, cu diferențe semnificative în ceea ce privește consumul de produse ecologice de la un stat membru la altul; întrucât producția de produse ecologice este foarte scăzută sau inexistentă în anumite părți ale UE, cu mari disparități între statele membre, variind între 0,5 % și 26,5 % din suprafața disponibilă dedicată sectorului; |
| --- | --- |

O.

întrucât vânzările cu amănuntul de produse ecologice au crescut de la 18 miliarde EUR la 41 miliarde EUR în perioada 2009-2019; întrucât creșterea producției ecologice depășește dezvoltarea pieței ecologice în anumite părți ale UE, cu diferențe semnificative în ceea ce privește consumul de produse ecologice de la un stat membru la altul; întrucât producția de produse ecologice este foarte scăzută sau inexistentă în anumite părți ale UE, cu mari disparități între statele membre, variind între 0,5 % și 26,5 % din suprafața disponibilă dedicată sectorului;

| P. | întrucât planul de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice include 23 de acțiuni, care reprezintă o bază solidă pentru dezvoltarea sustenabilă a sectorului ecologic; întrucât este prevăzută o evaluare a planului de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice la jumătatea perioadei, în 2024, și a fost instituită o „Zi europeană a agriculturii ecologice”, care reprezintă o oportunitate de a îmbunătăți vizibilitatea și recunoașterea agriculturii ecologice și de a sensibiliza publicul cu privire la beneficiile producției ecologice, deoarece fermierii ecologici sunt considerați „pionieri ai agriculturii sustenabile”; |
| --- | --- |

P.

întrucât planul de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice include 23 de acțiuni, care reprezintă o bază solidă pentru dezvoltarea sustenabilă a sectorului ecologic; întrucât este prevăzută o evaluare a planului de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice la jumătatea perioadei, în 2024, și a fost instituită o „Zi europeană a agriculturii ecologice”, care reprezintă o oportunitate de a îmbunătăți vizibilitatea și recunoașterea agriculturii ecologice și de a sensibiliza publicul cu privire la beneficiile producției ecologice, deoarece fermierii ecologici sunt considerați „pionieri ai agriculturii sustenabile”;

| Q. | întrucât Regulamentul (UE) 2018/848, care se va aplica de la 1 ianuarie 2022, vizează în special creșterea încrederii consumatorilor în produsele ecologice prin controale și norme mai stricte pentru importuri; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Regulamentul (UE) 2018/848, care se va aplica de la 1 ianuarie 2022, vizează în special creșterea încrederii consumatorilor în produsele ecologice prin controale și norme mai stricte pentru importuri;

| R. | întrucât în mai 2021 au fost publicate orientări strategice pentru o acvacultură mai sustenabilă și mai competitivă în UE pentru perioada 2021-2030, care vor fi puse în aplicare prin intermediul planurilor strategice naționale; |
| --- | --- |

R.

întrucât în mai 2021 au fost publicate orientări strategice pentru o acvacultură mai sustenabilă și mai competitivă în UE pentru perioada 2021-2030, care vor fi puse în aplicare prin intermediul planurilor strategice naționale;

Observații generale

| 1. | salută comunicarea Comisiei privind un plan de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice, obiectivul de creștere a suprafeței agricole a UE în cadrul agriculturii ecologice până în 2030 prin dezvoltarea cererii și ofertei, precum și recunoașterea de către Comisie a agriculturii ecologice ca fiind una dintre componentele principale ale traiectoriei UE către sisteme alimentare mai sustenabile, utilizând practici agricole mai sustenabile, o utilizare mai eficientă a surselor regenerabile, asigurând standarde mai ridicate pentru bunăstarea animalelor și contribuind la asigurarea unor venituri mai mari pentru fermierii europeni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să efectueze o evaluare a impactului în ceea ce privește ponderea suprafeței agricole a UE dedicate agriculturii ecologice; consideră că dezvoltarea agriculturii ecologice, care generează numeroase externalități pozitive și beneficii pentru atenuarea schimbărilor climatice, biodiversitate și protecția solului, va contribui la realizarea obiectivelor strategiei „De la fermă la consumator” și ale strategiei privind biodiversitatea; recunoaște totodată potențialul altor metode agricole și de producție sustenabile, cum ar fi producția integrată și controlul biologic, de a contribui la obiectivele Pactului verde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază faptul că ponderea terenurilor agricole cultivate în regim de agricultură ecologică variază semnificativ între statele membre; subliniază că acest lucru trebuie luat în considerare atunci când se elaborează politici și instrumente menite să consolideze producția ecologică și îndeamnă Comisia să acorde o atenție deosebită sprijinirii statelor membre rămase în urmă; |
| --- | --- |

3.

| 4. | insistă ca toate măsurile și instrumentele propuse în acest sens să se bazeze pe analize și evaluări de impact aprofundate; consideră că legislația și planurile de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice trebuie să ofere suficientă marjă de flexibilitate pentru a se ține seama de diferențele în ceea ce privește natura și condițiile agriculturii ecologice din statele membre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | menționează că, odată cu introducerea în 2022 a noului Regulament (UE) 2018/848 privind producția ecologică, Comisia trebuie să asigure o tranziție ordonată și proporțională de la legislația anterioară a UE în această materie, astfel încât sectorul ecologic să se poată familiariza rapid și în condiții de siguranță cu noul cadru de reglementare; solicită Comisiei să efectueze o evaluare a impactului noului regulament la cinci ani de la punerea sa în aplicare, pentru a se putea efectua modificările necesare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că dezvoltarea și creșterea sectorului ecologic și a zonelor ecologice, astfel cum se prevede în Strategia „De la fermă la consumator”, cu un rol esențial în revitalizarea și menținerea unor zone rurale dinamice, trebuie să fie determinate de piață și să fie însoțite de evoluții holistice ale lanțului de aprovizionare, inclusiv de prelucrare, precum și de măsuri de politică pentru a stimula în continuare cererea și oferta de alimente ecologice și pentru a asigura încrederea consumatorilor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că combinarea acestor abordări ar trebui să permită o dezvoltare echilibrată, în conformitate cu capacitatea pieței de a absorbi producția ecologică, pentru a proteja profitabilitatea viitoare a pieței ecologice și a agriculturii ecologice în UE; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază, în acest context, necesitatea de a elimina sarcinile administrative excesive; subliniază că beneficiile pentru mediu ale agriculturii ecologice nu ar trebui să fie susținute doar de consumatorii de produse ecologice dispuși să plătească un preț mai mare, ci bugetul PAC ar trebui să recompenseze în mod corespunzător agricultorii din sectorul agriculturii ecologice pentru bunurile publice pe care le oferă, prin protecția mediului și a resurselor naturale, prin reducerea factorilor de producție și prin sprijinirea unor standarde mai ridicate de bunăstare a animalelor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că stimularea sustenabilității agricole și a rezilienței sistemului alimentar al UE ar trebui să fie o prioritate și că agricultura ecologică este un element-cheie pentru atingerea obiectivelor de mediu și climatice; consideră că inovarea sustenabilă în practici precum agricultura ecologică și, în sens mai larg, agroecologia poate duce la o mai mare diversitate în cadrul sistemelor agricole; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că este importantă coexistența diferitelor sisteme agricole, deoarece diversitatea este esențială pentru securitatea și reziliența sistemului alimentar și este benefică pentru dezvoltarea sustenabilă; reamintește că nu există un model agricol unic care să se potrivească tuturor țărilor și regiunilor și subliniază că ar trebui recunoscute avantajele diferitelor modele de agricultură sustenabilă; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază importanța creșterii în continuare a randamentelor ecologice pentru a preveni creșterea amprentei ecologice a producției alimentare în țările din afara UE, în timp ce în regiunile UE are loc o mai mare conversie la modelul agriculturii ecologice; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că, pentru ca planul de acțiune al UE să aibă succes, acesta trebuie să stimuleze și să mobilizeze statele membre și autoritățile regionale și locale, ținând seama de specificul și de punctele de plecare diferite ale acestora; consideră că planurile regionale și locale pentru dezvoltarea producției ecologice ar trebui să joace, de asemenea, un rol în dezvoltarea sectorului agriculturii ecologice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră, prin urmare, că statele membre ar trebui încurajate să își stabilească propriile strategii naționale pentru agricultura ecologică și să își dezvolte propriile planuri naționale și/sau regionale, în coordonare cu planurile strategice naționale, care ar trebui să aibă un nivel ridicat de ambiție pentru dezvoltarea agriculturii ecologice, cu obiective, acțiuni, termene și bugete realiste și concrete, inclusiv stimulente pentru fermieri, care să faciliteze alegerea și să sprijine inițiativele de jos în sus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia să se asigure că aceste condiții sunt respectate pe deplin atunci când aprobă planurile strategice naționale prezentate de statele membre și să se asigure că sunt puse la dispoziție resurse financiare suficiente, împreună cu cele mai eficiente instrumente, pentru a atinge obiectivele relevante în ceea ce privește dezvoltarea sectorului; evidențiază necesitatea de a face schimb de cunoștințe și de bune practici, deoarece unele state membre au mai multă experiență în elaborarea și punerea în aplicare a unor planuri ambițioase la nivel național; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să includă astfel de schimburi în cadrul reuniunilor publice de monitorizare planificate; evidențiază că planurile naționale pentru dezvoltarea producției ecologice ar trebui să creeze predictibilitate și claritate pentru agricultori și industrie, încurajând astfel dezvoltarea sectorului agriculturii ecologice și comercializarea produselor ecologice; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută extinderea domeniului de aplicare al regulamentului privind agricultura ecologică la anumite produse strâns legate de agricultură, care nu sunt enumerate în anexa I la TFUE, cum ar fi sarea; își exprimă totuși îngrijorarea cu privire la raportul privind sarea ecologică publicat la 6 august 2021 de către Grupul de experți pentru consultanță tehnică privind producția ecologică (EGTOP), deoarece este în favoarea extinderii etichetei ecologice a UE la metode de producție care nu respectă principiile Regulamentului (UE) 2018/848; prin urmare, solicită Comisiei să nu urmeze sfatul EGTOP; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că statele membre ar trebui să implice toate părțile interesate, în special fermierii și asociațiile ecologice, cooperativele, autoritățile locale și regionale, industria agroalimentară de-a lungul lanțului valoric, comercianții angro din sectorul agroalimentar, reprezentanții consumatorilor și ai sectorului privat și industria ospitalității, inclusiv unitățile de restaurație de mari dimensiuni și asociațiile de educație alimentară, precum și cetățenii, într-un proces consultativ atunci când concep, adoptă, revizuiesc și pun în aplicare planuri naționale și/sau regionale privind agricultura ecologică, pentru a obține cele mai bune sinergii posibile și pentru a atinge obiectivul de extindere a suprafeței agriculturii ecologice, astfel cum este stabilit în planurile lor strategice naționale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | recunoaște că producția ecologică oferă venituri economice mai bune pentru fermieri, dar implică adesea costuri de producție mai ridicate și, prin urmare, solicită ca prețurile de piață și ajutoarele directe să fie suficiente pentru a recupera aceste costuri, astfel încât agricultorii să obțină venituri echitabile; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că prețurile de consum mai ridicate pot reprezenta o barieră în calea expansiunii, dar că ele sunt necesare în prezent pentru a susține sectorul ecologic; reamintește că, în unele cazuri, produsele agricole ecologice nu găsesc un loc pe piață, agricultorii fiind constrânși să le vândă ca produse agricole convenționale la un preț mai mic; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că agricultura ecologică implică standarde de producție foarte ridicate; subliniază necesitatea de a aborda problema accesibilității din punct de vedere financiar și, prin urmare, a accesibilității produselor ecologice; subliniază cu fermitate că producătorii trebuie să fie sprijiniți în procesul de conversie la producția ecologică și trebuie să beneficieze de valoarea adăugată a agriculturii ecologice; constată că, la fel ca în cazul produselor convenționale, o mai bună distribuție a valorii între actorii din lanțul alimentar ecologic ar aduce beneficii atât fermierilor, cât și consumatorilor; |
| --- | --- |

20.

| 21. | recunoaște că dezvoltarea sectorului ecologic va permite economii de scară în ceea ce privește prelucrarea și logistica, ceea ce va spori eficiența și va conduce la costuri mai mici; subliniază importanța Directivei privind practicile comerciale neloiale pentru dezvoltarea sectorului și pentru a garanta că comercianții cu amănuntul nu au marje de profit excesiv de ridicate pentru produsele ecologice; consideră, de asemenea, că produsele ecologice ar putea fi incluse în programele din cadrul Fondului de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane, atât timp cât sunt disponibile suficiente produse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută faptul că Comisia lucrează la îmbunătățirea condițiilor generale de viață a animalelor și subliniază că sondajul Eurobarometru din 2020 privind agricultura și PAC a arătat că 80 % dintre cetățenii UE asociază agricultura ecologică cu un respect mai mare pentru condițiile de viață a animalelor; subliniază, în acest context, importanța sprijinirii creșterii ecologice a animalelor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | recunoaște că este important să se accelereze dezvoltarea acvaculturii ecologice în UE și a pieței aferente în UE, precum și consolidarea cererii și a încrederii consumatorilor în aceste produse; subliniază că unul din patru produse pescărești provine din acvacultură; subliniază, cu toate acestea, că, întrucât cea mai mare parte a consumului acestor produse este satisfăcută prin importuri, reprezentând 60 % din oferta totală, există un potențial de creștere enorm de care trebuie să profităm pentru a dezvolta acvacultura europeană în general și acvacultura ecologică în special; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază necesitatea de a coordona măsurile privind acvacultura ecologică cu noile orientări strategice pentru o acvacultură mai sustenabilă și mai competitivă în UE pentru perioada 2021-2030 și dezvoltarea sectorului în statele membre și în regiuni; |
| --- | --- |

24.

Stimularea cererii și garantarea încrederii consumatorilor

| 25. | sprijină Comisia în promovarea în continuare și schimbul de informații cu privire la logoul ecologic al UE în rândul consumatorilor, inclusiv prin intermediul programelor pentru școli, care ar trebui să acorde o pondere mai mare produselor ecologice atunci când programele pentru școli sunt revizuite, precum și în alte instituții, cum ar fi centrele de îngrijire; sprijină promovarea logourilor ecologice locale care există în mai multe state membre și care oferă cel puțin aceleași garanții ca și logoul ecologic al UE și sunt utilizate împreună cu aceasta; constată că programele din școli ar trebui să constituie baza unei discuții pedagogice privind nutriția și alimentația sustenabilă și să fie însoțite de măsuri de informare și educare a copiilor cu privire la stiluri de alimentație mai bune; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că este extrem de important ca sondajele privind produsele ecologice realizate în rândul consumatorilor să fie urmate de acțiuni care să vizeze creșterea gradului de sensibilizare cu privire la beneficiile agriculturii ecologice pentru sănătate, bunăstare și o calitate ridicată a vieții, asigurându-se, în același timp, că încrederea consumatorilor în siguranța și sustenabilitatea metodelor agricole convenționale din Uniune nu este subminată; subliniază necesitatea de a furniza informații exacte pentru a se asigura că noile inițiative care sunt în curs de elaborare cu privire la etichetarea produselor alimentare sustenabile nu afectează negativ logoul ecologic al UE și nu creează confuzie pentru consumator în ceea ce privește domeniul de aplicare și semnificația lor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | își exprimă îngrijorarea cu privire la etichetele, ambalajele și publicitatea înșelătoare care fac dificilă pentru consumatori deosebirea produselor convenționale de cele ecologice; ia act de faptul că Regulamentul (UE) 2018/848 și controalele independente frecvente stau la baza încrederii consumatorilor în produsele ecologice și invită statele membre să comunice în mod clar cu privire la logoul ecologic al UE; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază rolul pe care trebuie să îl joace supermarketurile și diferitele lanțuri de aprovizionare cu alimente în promovarea și sprijinirea logoului ecologic al UE; așteaptă viitoarele inițiative ale Comisiei menite să ghideze mai bine consumatorii în alegerea produselor alimentare prin etichetare, promovare și campanii de informare, bazate pe date științifice solide, independente și operaționale și pe metodologii complete și coerente; constată că etichetarea obligatorie privind originea tuturor produselor alimentare din UE are potențialul de a spori semnificativ transparența și trasabilitatea, combătând astfel fraudele și metodele ilegale de producție, precum și asigurând o mai mare încredere a consumatorilor; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reamintește că cerințele bucătăriilor profesioniste diferă de cele ale gospodăriilor; subliniază importanța creării de valoare adăugată pentru lanțul de aprovizionare și a creșterii nivelului de prelucrare a produselor ecologice pentru a răspunde nevoilor bucătăriilor profesioniste; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că revizuirea achizițiilor publice ecologice din 2019 ar trebui să fie mai bine mediatizată în statele membre pentru a spori gradul de informare și pentru a stimula puternic acțiunile care vizează promovarea producției ecologice și pentru a sprijini o alimentație mai sănătoasă și mai ecologică în instituții precum școli, spitale, case de bătrâni și închisori și, de asemenea, poate reduce cantitatea de deșeuri de produse ecologice în statele membre cu excedente; consideră că instituțiile UE ar trebui să conducă prin puterea exemplului în propriile structuri; consideră că, pentru a crește gradul de utilizare a achizițiilor publice ecologice, este esențială coordonarea cu sectorul prin intermediul organizațiilor sale reprezentative, pentru a asigura buna desfășurare a achizițiilor publice; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia să continue să investigheze care sunt barierele structurale și logistice actuale și să promoveze utilizarea criteriilor de achiziții publice ecologice în statele membre, precum și acțiunile de informare, educare și promovare în ceea ce privește produsele ecologice, pentru ca această măsură să fie mai eficientă; consideră că creșterea numărului de achiziții publice ecologice ar trebui să fie decisă la nivel național, în conformitate cu cererea națională și cu obiectivele stabilite în planurile naționale pentru dezvoltarea producției ecologice; consideră că în cadrul achizițiilor publice ecologice trebuie să se pună un accent puternic pe produsele ecologice din UE, ceea ce ar stimula producția și ar ajuta UE să își atingă obiectivele climatice; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că producția și prelucrarea ecologică trebuie dezvoltate în mod corespunzător la nivel regional și local, cu implicarea agricultorilor ecologici locali; sprijină dezvoltarea unor sisteme alimentare regionale sustenabile bazate pe cooperare, care să implice toate părțile interesate din domeniul alimentar; regretă lipsa de date verificate cu privire la utilizarea produselor ecologice în cantinele și restaurantele publice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că autoritățile locale, regionale și naționale, împreună cu asociațiile de agricultori și comercianții angro din sectorul agroalimentar joacă un rol important în sprijinirea structurării sectorului ecologic în ceea ce privește producția, prelucrarea colectivă, logistica și comerțul, facilitarea accesului la terenuri pentru agricultorii ecologici, facilitarea cooperării între producători, între producători și consumatori, precum și în ceea ce privește serviciile alimentare; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază, de asemenea, rolul pe care trebuie să îl joace autoritățile locale, regionale și naționale în sensibilizarea publicului cu privire la toate tipurile de metode agricole sustenabile, în furnizarea de produse ecologice în cantine și în dezvoltarea de programe educaționale pentru grădinițe și școli; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază, în acest context, că piețele agricultorilor de la nivel local și regional reprezintă un instrument eficient de reducere a decalajului dintre producători și consumatori și ar trebui promovate; reamintește, de asemenea, că autoritățile locale și regionale și asociațiile de fermieri oferă asistență tehnică extrem de valoroasă fermierilor ecologici și celor implicați în procesul de transformare, ceea ce este esențial pentru implementarea acestor practici și care necesită o finanțare adecvată din partea PAC și din alte surse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că toate autoritățile trebuie să se asigure că cadrul de reglementare continuă să permită și să stimuleze dezvoltarea sectorului, menținând totodată sarcinile administrative la un nivel minim; reamintește că autoritățile locale și regionale din multe state membre sunt implicate de mult timp în sprijinirea dezvoltării agriculturii ecologice, în special prin gestionarea și implementarea programelor regionale de dezvoltare rurală; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că, atunci când sunt implicate autoritățile locale și regionale, este necesară o abordare sensibilă la locul de desfășurare, în conformitate cu preceptele Agendei teritoriale 2030, pentru a răspunde nevoilor diferite ale zonelor rurale, periurbane și urbane din Europa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că succesul planului pentru dezvoltarea producției ecologice va depinde de o mai mare implicare a sectorului privat, pentru a se stimula cererea și a se genera venituri echitabile pentru agricultori, în special în țările cu piețe și producții ecologice mai puțin dezvoltate; invită Comisia să identifice un set de instrumente care să ajute statele membre să încurajeze lanțurile de vânzare cu amănuntul să contribuie activ la promovarea și comunicarea de informații referitoare la importanța consumului de produse ecologice, precum și la crearea unor lanțuri locale de aprovizionare cu produse ecologice; subliniază că o creștere a producției ecologice trebuie să provină în primul rând dintr-o cerere mai mare din sectorul privat și nu exclusiv din stimulente acordate prin politicile din sector; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază importanța îmbunătățirii transparenței în lanțul de aprovizionare cu alimente ecologice și a unei mai bune trasabilități a tuturor proceselor de producție și distribuție, în acord cu cerințele consumatorilor europeni de a avea mai multe informații privind originea și metodele de producție a produselor alimentare pe care le consumă; salută inițiativele voluntare ale comercianților cu amănuntul de a cumpăra produse de conversie la un preț mai mare și consideră că astfel de inițiative ar trebui promovate; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ia act de dificultățile cu care se confruntă comercianții cu amănuntul în comercializarea acestor produse de conversie către consumatori, din cauza lipsei unor norme de marketing armonizate și invită Comisia să evalueze măsuri care să faciliteze comercializarea acestora, cum ar fi prin etichetarea armonizată; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază că este esențial ca Comisia, statele membre și părțile interesate să se implice activ în identificarea unor modalități prin care mecanismele existente de certificare și control pot deveni mai robuste pentru a preveni frauda în producția și comerțul cu produse ecologice; |
| --- | --- |

41.

| 42. | consideră că mecanismele de certificare și control trebuie să fie mai adaptate la realitatea de pe teren pentru agricultorii ecologici, iar procesul trebuie simplificat, inclusiv prin soluții informatice; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că trebuie acordată o atenție deosebită procedurilor de autorizare a organismelor de certificare; subliniază că procesul de certificare în conversia la agricultura ecologică continuă să fie greoi și dificil de pus în aplicare și el ar trebui facilitat, în special pentru micii agricultori; consideră că agricultorii ar trebui sprijiniți în acoperirea costurilor de certificare; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază că este necesar să se instituie sisteme europene și armonizate de certificare a factorilor de producție pentru agricultura ecologică, pentru a împiedica proliferarea certificărilor private pentru care cerințele și sistemele de control sunt diferite; invită Comisia să promoveze armonizarea acestora la nivelul UE prin intermediul planului de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice; |
| --- | --- |

44.

| 45. | îndeamnă Comisia să consolideze controalele vamale prin intermediul unor mecanisme de control directe și unificate, în coordonare cu statele membre și în deplină conformitate cu principiul subsidiarității, pentru a preveni frauda alimentară, falsificarea alimentelor și importurile de produse care nu respectă standardele de producție ecologică ale UE, precum și pentru a evita riscul de a dezavantaja din punct de vedere competitiv sectorul ecologic al UE din cauza lipsei de convergență globală a standardelor și a creșterii costurilor pentru consumatori; subliniază, în acest context, necesitatea unei mai mari implicări a autorităților vamale competente pentru a garanta calitatea și siguranța produselor ecologice și pentru a asigura o concurență loială între producătorii din interiorul și din afara UE; |
| --- | --- |

45.

| 46. | regretă absența din planul de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice a oricărei referiri la dificultățile și costurile ridicate create pentru sector de necesitatea de a pune în aplicare măsuri adecvate pe parcursul cultivării, recoltării, transportului, depozitării și prelucrării pentru a menține produsele neautorizate, de exemplu, OMG-urile, în afara lanțului de producție ecologică; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că produsele agricole originare din UE sunt recunoscute la nivel internațional pentru înalta lor calitate; consideră că sunt necesare acțiuni pozitive și de promovare a comerțului pentru a promova în continuare produsele ecologice din UE la nivel internațional; recunoaște, în acest sens, rolul potențial al politicii UE de promovare a producției ecologice; subliniază că această politică de promovare ar trebui să recunoască gama largă de metode de producție, practici și produse sustenabile din UE; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază că indicațiile geografice, care sunt sprijinite de politica de promovare a UE, contribuie în mod semnificativ la creșterea economică în multe zone rurale și reprezintă o inițiativă emblematică a agriculturii europene; solicită Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la potențialul de extindere a pieței produselor ecologice și să accelereze negocierile în curs pentru a realiza trecerea de la echivalență la respectarea standardelor UE pentru importurile de produse ecologice; |
| --- | --- |

48.

| 49. | sprijină tranziția globală către sisteme alimentare sustenabile; consideră că acțiunile la nivelul UE, printre care se numără în special strategia „Pactul verde”, ar trebui să aibă ca obiectiv sensibilizarea periodică cu privire la aspectele de mediu la scară globală; regretă faptul că acordurile de liber schimb nu acordă uneori suficientă atenție diferențelor majore dintre UE și țările terțe în ceea ce privește standardele de producție agricolă în ceea ce privește protecția mediului și bunăstarea animalelor, ceea ce descurajează fermierii din UE să investească mai mult în domeniul mediului, inclusiv în producția ecologică; |
| --- | --- |

49.

Stimularea conversiei și consolidarea întregului lanț valoric

| 50. | consideră că, pentru a îndeplini obiectivele ambițioase ale planurilor strategice naționale, un buget adecvat al PAC și compatibilitatea cu alte fonduri sau programe europene sunt esențiale pentru a crea stimulente care să încurajeze fermierii să adopte și să mențină practici agricole ecologice, prin măsuri de dezvoltare rurală însoțite de resurse adecvate sau prin programe ecologice atractive din punct de vedere financiar sau printr-o combinație a celor două; |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită ca programele ecologice să fie accesibile atât fermierilor convenționali, cât și celor ecologici și să fie concepute astfel încât să fie compatibile și complementare cu măsurile de agromediu și climă; reamintește importanța sprijinirii agricultorilor din sectorul agriculturii ecologice și dincolo de etapa de conversie; invită statele membre să sprijine reînnoirea generațiilor în agricultura ecologică prin intermediul unor politici publice relevante, să promoveze antreprenoriatul agricol în rândul femeilor și să sprijine dezvoltarea de ferme ecologice mici și mijlocii viabile; |
| --- | --- |

51.

| 52. | regretă reducerea bugetului PAC în ultimele două decenii, concomitent cu creșterea cerințelor impuse sectorului agricol; ia act de faptul că, în cadrul actualei PAC, doar 1,8 % din buget este cheltuit pentru măsuri de sprijinire a agriculturii ecologice și salută faptul că noua PAC, în special prin intermediul programelor ecologice și al măsurilor de dezvoltare rurală, oferă statelor membre o mai mare flexibilitate pentru a majora sumele alocate sectorului ecologic; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ia act de potențialul lanțurilor de aprovizionare alimentară scurte, locale, sezoniere și inteligente și al oportunităților de vânzare directă, inclusiv în piețele fermierilor, pentru ca producătorii de produse ecologice și economiile rurale să genereze beneficii în materie de mediu și de bunăstare a animalelor, asigurând totodată venituri, menținând și creând locuri de muncă, asigurând vitalitatea zonelor rurale și reducând decalajul dintre producătorii și consumatorii din UE; subliniază că dezvoltarea pieței constituie un element esențial pentru dezvoltarea sustenabilă a sectorului ecologic; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită statele membre să aloce suficiente resurse investițiilor care facilitează dezvoltarea lanțurilor alimentare scurte, de exemplu prin creșterea numărului de abatoare mobile sau de instalații de prelucrare la fermă; consideră că utilizarea lanțurilor de aprovizionare locale ar trebui să fie promovată în cadrul procedurilor de achiziții publice; subliniază că accentul pus pe producția locală și pe lanțurile scurte nu trebuie să conducă la obstacole suplimentare în cadrul pieței interne a UE; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită Comisia și statele membre să joace un rol activ în îmbunătățirea structurii lanțurilor de aprovizionare ecologice și în consolidarea capacității organizațiilor de producători ecologici; îndeamnă statele membre să utilizeze „intervențiile sectoriale” și toate măsurile disponibile pentru a îmbunătăți organizarea producătorilor ecologici în toate sectoarele relevante și pentru a-i ajuta în caz de supraproducție temporară; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că fermele ecologice, a căror producție este mai redusă ca volum și deci mai costisitoare, pot avea o putere de negociere mai mică în contractele comerciale și, prin urmare, pot fi deosebit de vulnerabile în fața practicilor comerciale neloiale, în special sub forma întârzierii plății pentru produsele perisabile, a anulărilor de ultim moment sau a obligării furnizorilor să plătească pentru produsele nevândute și risipite; subliniază necesitatea unor condiții contractuale clare și a recunoașterii echitabile a activității producătorilor agricoli ecologici și consideră că ar trebui promovate instrumente precum contractele din cadrul lanțului de aprovizionare; |
| --- | --- |

56.

| 57. | salută sprijinul Comisiei pentru dezvoltarea eco-districtelor, denumite și eco-regiuni, în cadrul statelor membre, deoarece acestea au un caracter multifuncțional, promovează lanțurile scurte de aprovizionare și creează sinergii, printre altele, între agricultori, consumatori, întreprinderile de prelucrare, comercianții cu amănuntul, industria ospitalității și de catering și întreprinderile culturale; invită Comisia să furnizeze statelor membre informații cu privire la instrumentele pe care le-ar putea utiliza pentru a promova dezvoltarea eco-districtelor, acordând o atenție deosebită zonelor urbanizate; constată că succesul eco-districtelor depinde de o integrare regională puternică și de implicarea autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază importanța fundamentală a extinderii schimbului structurat de cunoștințe și bune practici privind agricultura ecologică între statele membre și agricultori; subliniază beneficiile intensificării colaborării dintre oamenii de știință, universitățile de științe agricole și sectorul mai larg al educației, serviciile de consiliere sau consultanță, fermieri și asociațiile și organizațiile acestora, precum și societate; subliniază rolul important pe care trebuie să îl joace în dezvoltarea producției ecologice serviciile independente de consiliere agricolă pe care statele membre trebuie să le includă în planurile lor strategice PAC și subliniază necesitatea de a le aloca resurse financiare suficiente; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ia act de faptul că raportul Centrului Comun de Cercetare, intitulat „Modeling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model” („Modelarea ambițiilor de mediu și climatice în sectorul agricol cu ajutorul modelului CAPRI”) (8) a indicat că este nevoie de creșteri ale productivității în ceea ce privește agricultura ecologică și gestionarea nutrienților, care pot fi obținute, printre altele, prin agricultura de precizie, noi tehnologii digitale și alte tehnici inovatoare; |
| --- | --- |

59.

| 60. | constată că instrumentele digitale inovatoare au potențialul de a spori în mod semnificativ transparența și trasabilitatea, combătând astfel frauda și metodele de producție ilegale, precum și îmbunătățind încrederea consumatorilor; încurajează, prin urmare, Comisia să asigure, inclusiv prin intermediul planurilor strategice PAC, o implementare pe scară mai largă a tehnologiilor digitale, cum ar fi agricultura de precizie și tehnologia blockchain în agricultura ecologică; subliniază, cu toate acestea, că aceste tehnologii completează abordarea de sustenabilitate sistemică a agriculturii ecologice și că trebuie să se asigure confidențialitatea, rentabilitatea și independența fermierilor în materie de date; |
| --- | --- |

60.

Îmbunătățirea contribuției agriculturii ecologice la sustenabilitate

| 61. | reiterează importanța cercetării și inovării pentru sustenabilitatea sectorului agriculturii ecologice și pentru îndeplinirea așteptărilor societății în ceea ce privește biodiversitatea, schimbările climatice și adaptarea la schimbările climatice, bunăstarea animalelor și utilizarea eficientă a resurselor și salută intenția Comisiei de a aloca fonduri în cadrul programului Orizont Europa pentru a sprijini aceste obiective; subliniază, în acest context, necesitatea ca cercetarea și inovarea să încurajeze conversia la agricultura ecologică, inclusiv în zootehnie, pentru a găsi alternative la anumiți factori de producție, atât în agricultură, cât și în prelucrare, astfel încât să se crească productivitatea și să se asigure disponibilitatea hranei proteice, vitaminelor și produselor de protecție a plantelor necesare, în special a soluțiilor de control biologic, îngrășămintelor și resurselor genetice, pentru a dezvolta în continuare sisteme agricole solide și a crește toleranța la secetă, dăunători și boli; invită Comisia să stimuleze și să încurajeze cooperarea dintre comunitățile de cercetare care lucrează în domeniul alimentelor și agriculturii ecologice și convenționale, în special prin intermediul Parteneriatului european pentru inovare în domeniul agriculturii (PEI-AGRI); |
| --- | --- |

61.

| 62. | încurajează o abordare bazată pe date științifice în ceea ce privește fertilitatea solului și necesitatea de a dezvolta, accepta și stimula inovațiile în ceea ce privește noile surse de nutrienți din plante în agricultura ecologică, inclusiv creșterea reciclării nutrienților prin prelucrarea adecvată și separarea nutrienților și, acolo unde este cazul, produsele fertilizante produse din surse regenerabile, cum ar fi deșeurile de biomasă și gunoiul de grajd, pentru a evita deficitele de nutrienți pe termen lung; reamintește importanța gunoiului de grajd ca îngrășământ ecologic și încurajează utilizarea sa sustenabilă în ciclul de cultivare; invită Comisia să evalueze noi materiale reciclate care conțin nutrienți esențiali din plante (fosfor, potasiu și azot) în vederea adăugării lor viitoare pe lista materiilor prime din Regulamentul (UE) 2018/848, în conformitate cu principiile agriculturii ecologice și asigurând calitatea, siguranța și încrederea consumatorilor; |
| --- | --- |

62.

| 63. | solicită mai multe cercetări și mai multe informații cu privire la beneficiile potențiale ale utilizării biostimulatorilor plantelor și bioamelioratorilor de sol în sistemele agricole ecologice și la modul în care aceștia contribuie la absorbția nutrienților și la o mai bună performanță a acestui model de producție, pentru a permite adoptarea pe scară mai largă a acestora și pentru a contribui la reducerea decalajului dintre randamentul ecologic și cel convențional; subliniază că promovarea utilizării unei combinații adecvate și specifice exploatației de diferiți nutrienți externi, pe lângă fixarea biologică a azotului, ar putea fi o soluție la problema reprezentată de dezechilibrele bugetelor de nutrienți din sistemele agricole ecologice; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază necesitatea urgentă de a dezvolta producția de proteine vegetale ecologice și de a stimula producția de leguminoase ecologice, inclusiv în sistemele furajere, în Uniunea Europeană, pentru a reduce dependența sectorului ecologic de importuri; îndeamnă Comisia să elaboreze un plan strategic specific în acest sens; |
| --- | --- |

64.

| 65. | salută contribuția agriculturii ecologice la reducerea utilizării pesticidelor sintetice și invită Comisia ca, atunci când elaborează noua legislație privind utilizarea sustenabilă a pesticidelor, să definească produsele de biocontrol și să sporească disponibilitatea soluțiilor de control biologic și a substanțelor naturale, care pot fi utilizate pe scară mult mai largă, prin îmbunătățirea și accelerarea procesului de evaluare și autorizare; |
| --- | --- |

65.

| 66. | reamintește Comisiei și statelor membre Rezoluția Parlamentului din 15 februarie 2017 referitoare la pesticidele cu risc redus de origine biologică (9) și subliniază necesitatea de a sprijini dezvoltarea unor produse fitosanitare alternative sigure, eficiente și la prețuri accesibile și de a încuraja utilizarea lor pe scară mai largă, în special prin facilitarea atât a procedurii de autorizare a substanțelor de bază, cât și a extinderii utilizării acestora, ca o componentă importantă în dezvoltarea producției ecologice; subliniază necesitatea de a crea condiții pentru un acces egal la produsele de protecție a plantelor și la îngrășămintele ecologice în statele membre; subliniază că reziduurile de pesticide care sunt prezente în mediul înconjurător pot afecta și produsele ecologice; |
| --- | --- |

66.

| 67. | subliniază că agricultorii ecologici, care garantează standarde de mediu ridicate în producție, nu trebuie să fie trași la răspundere pentru riscurile pe care nu le pot controla și invită Comisia să promoveze în continuare armonizarea în gestionarea constatărilor privind reziduurile de pesticide; |
| --- | --- |

67.

| 68. | subliniază că este important să se dispună de suficiente semințe ecologice de înaltă calitate, de material eterogen și de soiuri de plante cu randament ridicat, precum și de soiuri native și adoptate la nivel local; subliniază potențialul acestora de a crește rezistența plantelor la boli și în fața schimbărilor climatice; încurajează Comisia și statele membre să își intensifice eforturile, în special prin acțiuni specifice, de îmbunătățire a funcționării pieței semințelor ecologice și consideră că în acest sens ar fi utile perioade de tranziție; invită Comisia să se asigure că sunt alocate suficiente resurse financiare pentru cercetarea în domeniul semințelor ecologice și al ameliorării animalelor; |
| --- | --- |

68.

| 69. | evidențiază importanța susținerii programelor de conservare și selecție a raselor locale, care, dată fiind robustețea lor, sunt deosebit de potrivite pentru agricultura ecologică; subliniază necesitatea de a sprijini ameliorarea tradițională a culturilor pentru dezvoltarea unor soiuri sănătoase și reziliente, precum și necesitatea unor metode moderne, sustenabile și inovatoare pentru dezvoltarea de noi semințe și practici agricole ecologice, menținând un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și a mediului; |
| --- | --- |

69.

| 70. | subliniază, în acest context, rolul pe care îl pot juca inovațiile științifice în ameliorarea plantelor, în special în îmbunătățirea rezistenței soiurilor, în promovarea diversității resurselor genetice și în consolidarea sistemelor de producție alimentară, reamintind, în același timp, că utilizarea semințelor modificate genetic (OMG) nu este permisă în agricultura ecologică; |
| --- | --- |

70.

| 71. | sprijină intenția Comisiei de a extinde analizele realizate de observatoarele pieței UE la produsele ecologice; subliniază importanța intensificării colectării și a îmbunătățirii disponibilității unor date exacte și în timp util, inclusiv la nivel regional, cu privire la sectorul ecologic, astfel încât să se aprecieze mai bine efectele sale de mediu, economice și sociale; |
| --- | --- |

71.

| 72. | consideră că acestea ar trebui să includă date privind contribuția sectorului la sustenabilitatea mediului, precum și date privind producția, prelucrarea, consumul, inclusiv în sectorul ospitalității și în cantinele publice, privind comerțul în interiorul UE și cu țările din afara UE, precum și privind prețurile la poarta fermei și prețurile cu amănuntul, preferințele consumatorilor, structurile lanțului de aprovizionare, valoarea adăugată și ponderea fermierilor în lanțurile de aprovizionare; este convins că aceste date sunt esențiale pentru a defini și monitoriza politica UE privind producția ecologică și pentru a lua măsuri de remediere a dezechilibrelor dintre cerere și ofertă, pentru a evalua tendințele în materie de consum și producție și pentru a spori transparența și încrederea în acest sector; |
| --- | --- |

72.

| 73. | recunoaște potențialul unui spațiu european comun al datelor agricole pentru a spori cunoștințele și încrederea consumatorilor, precum și pentru a îmbunătăți trasabilitatea în lanțul de aprovizionare ecologic; subliniază că, pentru a stimula cererea, este esențial să se identifice nevoile consumatorilor prin evaluări relevante; invită statele membre să comunice mai bine rezultatele economice ale sectorului ecologic; invită Comisia să efectueze studii și analize cuprinzătoare privind impactul creșterii agriculturii ecologice atât asupra schimbărilor climatice, cât și asupra securității alimentare în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  JO C 270, 7.7.2021, p. 2.

(2)  JO L 150, 14.6.2018, p. 1.

(3)  JO C 67, 8.2.2022, p. 25.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0425.

(5)  JO L 435, 6.12.2021, p. 1.

(6)  JO L 435, 6.12.2021, p. 262.

(7)  JO C 390, 18.11.2019, p. 2.

(8)  Barreiro Hurle, J., Bogonos, M., Himics, M., Hristov, J., Perez Dominguez, I., Sahoo, A., Salputra, G., Weiss, F., Baldoni, E. și Elleby, C., „Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model”, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2021.

(9)  JO C 252, 18.7.2018, p. 184.

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/33

---

P9_TA(2022)0137

Persecutarea minorităților pe motive de convingeri sau religie

Rezoluția Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la persecutarea minorităților pe motive de convingeri sau religie (2021/2055(INI))

(2022/C 465/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 18 și 26 din Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 18 și 26 din Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere articolele 2, 4, 18, 24, 26 și 27 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 4, 18, 24, 26 și 27 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 13 din Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 13 din Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale,

| — | având în vedere articolele 6 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 6 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolul 17 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 10, 14, 21 și 22 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 10, 14, 21 și 22 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 9 din Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, articolul 2 din Protocolul nr. 1 la aceasta și articolul 12 din Protocolul nr. 12 la Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, articolul 2 din Protocolul nr. 1 la aceasta și articolul 12 din Protocolul nr. 12 la Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1948 pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1948 pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei,

| — | având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale,

| — | având în vedere Declarația din 25 noiembrie 1981 a Adunării Generale a ONU privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie sau convingeri, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația din 25 noiembrie 1981 a Adunării Generale a ONU privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie sau convingeri,

| — | având în vedere Declarația din 18 decembrie 1992 a Adunării Generale a ONU cu privire la drepturile persoanelor aparținând minorităților naționale, etnice, religioase și lingvistice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația din 18 decembrie 1992 a Adunării Generale a ONU cu privire la drepturile persoanelor aparținând minorităților naționale, etnice, religioase și lingvistice,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 24 martie 2011 privind combaterea intoleranței, a stereotipurilor negative, a stigmatizării, a discriminării, a incitării la violență și a violenței împotriva persoanelor pe motiv de religie sau convingeri, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 24 martie 2011 privind combaterea intoleranței, a stereotipurilor negative, a stigmatizării, a discriminării, a incitării la violență și a violenței împotriva persoanelor pe motiv de religie sau convingeri,

| — | având în vedere Planul de acțiune de la Rabat din 5 octombrie 2012 privind interzicerea promovării urii naționale, rasiale sau religioase care constituie o incitare la discriminare, ostilitate sau violență, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune de la Rabat din 5 octombrie 2012 privind interzicerea promovării urii naționale, rasiale sau religioase care constituie o incitare la discriminare, ostilitate sau violență,

| — | având în vedere decizia Adunării Generale a ONU, adoptată la 28 mai 2019, prin care data de 22 august a fost desemnată Ziua internațională de comemorare a victimelor actelor de violență bazate pe convingeri sau religie, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Adunării Generale a ONU, adoptată la 28 mai 2019, prin care data de 22 august a fost desemnată Ziua internațională de comemorare a victimelor actelor de violență bazate pe convingeri sau religie,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 21 ianuarie 2021 privind promovarea unei culturi a păcii și a toleranței pentru a lăcașurile religioase, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 21 ianuarie 2021 privind promovarea unei culturi a păcii și a toleranței pentru a lăcașurile religioase,

| — | având în vedere rapoartele din 15 iulie 2019 și 3 martie 2021 ale Raportorului special al ONU pentru chestiuni legate de minorități, adresate Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, abordând în special conceptul de minoritate și, respectiv, vizarea pe scară largă a minorităților prin discursuri de incitare la ură pe platformele de socializare, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele din 15 iulie 2019 și 3 martie 2021 ale Raportorului special al ONU pentru chestiuni legate de minorități, adresate Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, abordând în special conceptul de minoritate și, respectiv, vizarea pe scară largă a minorităților prin discursuri de incitare la ură pe platformele de socializare,

| — | având în vedere raportul din 12 octombrie 2020 al Raportorului special al ONU privind libertatea de religie și convingeri, care evidențiază importanța protejării libertății de religie și convingeri a tuturor pentru o implementare reușită Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, precum și modul în care persoanele care aparțin minorităților religioase sau de convingeri riscă să fie lăsate în urmă, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 12 octombrie 2020 al Raportorului special al ONU privind libertatea de religie și convingeri, care evidențiază importanța protejării libertății de religie și convingeri a tuturor pentru o implementare reușită Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, precum și modul în care persoanele care aparțin minorităților religioase sau de convingeri riscă să fie lăsate în urmă,

| — | având în vedere raportul anual din 28 decembrie 2020 al Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului privind drepturile persoanelor care aparțin minorităților naționale sau etnice, religioase și lingvistice, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual din 28 decembrie 2020 al Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului privind drepturile persoanelor care aparțin minorităților naționale sau etnice, religioase și lingvistice,

| — | având în vedere Declarația de la Marrakesh din 27 ianuarie 2016 privind drepturile minorităților religioase în comunitățile majoritare predominant musulmane, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Marrakesh din 27 ianuarie 2016 privind drepturile minorităților religioase în comunitățile majoritare predominant musulmane,

| — | având în vedere concluziile Consiliului adoptate la 16 noiembrie 2009 privind libertatea de religie și convingeri, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului adoptate la 16 noiembrie 2009 privind libertatea de religie și convingeri,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 21 februarie 2011 privind intoleranța, discriminarea și violența pe motive de religie sau convingeri, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 21 februarie 2011 privind intoleranța, discriminarea și violența pe motive de religie sau convingeri,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 22 februarie 2021 privind prioritățile UE pentru 2021 în cadrul forurilor ONU pentru apărarea drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 22 februarie 2021 privind prioritățile UE pentru 2021 în cadrul forurilor ONU pentru apărarea drepturilor omului,

| — | având în vedere Orientările UE din 24 iunie 2013 privind promovarea și protecția libertății de religie și convingeri, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE din 24 iunie 2013 privind promovarea și protecția libertății de religie și convingeri,

| — | având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului din 18 martie 2019 privind nediscriminarea în acțiunea externă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului din 18 martie 2019 privind nediscriminarea în acțiunea externă,

| — | având în vedere rapoartele Trimisului special al UE pentru promovarea libertății de religie și convingeri în afara UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Trimisului special al UE pentru promovarea libertății de religie și convingeri în afara UE,

| — | având în vedere Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația pentru perioada 2020-2024, care va fi finanțat în cadrul financiar multianual 2021-2027, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația pentru perioada 2020-2024, care va fi finanțat în cadrul financiar multianual 2021-2027,

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (COM(2018)0460) și propunerea modificată aferentă (COM(2020)0459), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (COM(2018)0460) și propunerea modificată aferentă (COM(2020)0459),

| — | având în vedere că Premiul Saharov pentru libertatea de gândire al Parlamentului European a fost acordat lui Raif Badawi în 2015, Nadiei Murad și Lamiyei Aji Bashar în 2016 și lui Ilham Tohti în 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere că Premiul Saharov pentru libertatea de gândire al Parlamentului European a fost acordat lui Raif Badawi în 2015, Nadiei Murad și Lamiyei Aji Bashar în 2016 și lui Ilham Tohti în 2019,

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 octombrie 2013 referitoare la discriminarea pe criterii de castă (1), în special punctul 6 privind religia ca factor intersecțional de discriminare și abuz, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 octombrie 2013 referitoare la discriminarea pe criterii de castă (1), în special punctul 6 privind religia ca factor intersecțional de discriminare și abuz,

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2019 referitoare la Orientările UE și mandatul trimisului special al UE pentru promovarea libertății religioase sau de convingere în afara UE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2019 referitoare la Orientările UE și mandatul trimisului special al UE pentru promovarea libertății religioase sau de convingere în afara UE (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 4 februarie 2016 referitoare la uciderea sistematică în masă a minorităților religioase de către așa-numita grupare ISIS/Daesh (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 4 februarie 2016 referitoare la uciderea sistematică în masă a minorităților religioase de către așa-numita grupare ISIS/Daesh (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 4 iulie 2017 referitoare la abordarea încălcărilor drepturilor omului în contextul crimelor de război și crimelor împotriva umanității, inclusiv genocidul (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 4 iulie 2017 referitoare la abordarea încălcărilor drepturilor omului în contextul crimelor de război și crimelor împotriva umanității, inclusiv genocidul (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 martie 2018 referitoare la situația din Siria (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 martie 2018 referitoare la situația din Siria (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 4 octombrie 2018 referitoare la detenția arbitrară în masă a uigurilor și kazahilor în regiunea autonomă uigură Xinjiang (6), rezoluția sa din 18 aprilie 2019 referitoare la China, în special situația minorităților etnice și religioase (7), rezoluția sa din 19 decembrie 2019 referitoare la situația uigurilor din China („China Cables”) (8) și rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la munca forțată și situația uigurilor din Regiunea Autonomă Uigură Xinjiang (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 4 octombrie 2018 referitoare la detenția arbitrară în masă a uigurilor și kazahilor în regiunea autonomă uigură Xinjiang (6), rezoluția sa din 18 aprilie 2019 referitoare la China, în special situația minorităților etnice și religioase (7), rezoluția sa din 19 decembrie 2019 referitoare la situația uigurilor din China („China Cables”) (8) și rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la munca forțată și situația uigurilor din Regiunea Autonomă Uigură Xinjiang (9),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 7 iulie (10) și 15 decembrie 2016 (11), 14 septembrie (12) și 14 decembrie 2017 (13) și din 19 septembrie 2019 (14) referitoare la Myanmar și la situația populației rohingya, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 7 iulie (10) și 15 decembrie 2016 (11), 14 septembrie (12) și 14 decembrie 2017 (13) și din 19 septembrie 2019 (14) referitoare la Myanmar și la situația populației rohingya,

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la situația libertăților din Algeria (15) și rezoluția sa din 26 noiembrie 2020 referitoare la deteriorarea situației drepturilor omului în Algeria, în special situația jurnalistului Khaled Drareni (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la situația libertăților din Algeria (15) și rezoluția sa din 26 noiembrie 2020 referitoare la deteriorarea situației drepturilor omului în Algeria, în special situația jurnalistului Khaled Drareni (16),

| — | Rezoluția Parlamentului European din 19 decembrie 2019 referitoare la încălcarea drepturilor omului, inclusiv a libertății religioase în Burkina Faso (17), |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 19 decembrie 2019 referitoare la încălcarea drepturilor omului, inclusiv a libertății religioase în Burkina Faso (17),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la Nigeria, în special la recentele atacuri teroriste (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la Nigeria, în special la recentele atacuri teroriste (18),

| — | având în vedere rezoluția sa din 29 aprilie 2021 referitoare la legile privind blasfemia din Pakistan, în special cazul lui Shagufta Kausar și al lui Shafqat Emmanuel (19), în care este menționat și cazul lui Asia Bibi, rezoluția sa din 14 aprilie 2016 referitoare la Pakistan, în special atacul din Lahore (20) și rezoluția sa din 13 decembrie 2018 referitoare la Iran, în special cazul lui Nasrin Sotoudeh (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 29 aprilie 2021 referitoare la legile privind blasfemia din Pakistan, în special cazul lui Shagufta Kausar și al lui Shafqat Emmanuel (19), în care este menționat și cazul lui Asia Bibi, rezoluția sa din 14 aprilie 2016 referitoare la Pakistan, în special atacul din Lahore (20) și rezoluția sa din 13 decembrie 2018 referitoare la Iran, în special cazul lui Nasrin Sotoudeh (21),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2020 referitoare la consecințele epidemiei de COVID-19 în materie de politică externă (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2020 referitoare la consecințele epidemiei de COVID-19 în materie de politică externă (22),

| — | având în vedere recomandarea sa din 29 aprilie 2021 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind relațiile UE-India (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 29 aprilie 2021 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind relațiile UE-India (23),

| — | având în vedere recomandarea sa din 9 iunie 2021 adresată Consiliului privind a 75-a și a 76-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 9 iunie 2021 adresată Consiliului privind a 75-a și a 76-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (24),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință – raport anual pe 2018 (25), în special punctele 42, 43 și 45, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință – raport anual pe 2018 (25), în special punctele 42, 43 și 45,

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință – raport anual pe 2019 (26), în special punctele 103, 104, 106 și 107, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință – raport anual pe 2019 (26), în special punctele 103, 104, 106 și 107,

| — | având în vedere activitățile Intergrupului Parlamentului European pentru libertatea de religie și convingeri și toleranța religioasă, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitățile Intergrupului Parlamentului European pentru libertatea de religie și convingeri și toleranța religioasă,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0071/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0071/2022),

| A. | întrucât tratatele ONU privind drepturile omului, precum și dreptul internațional și dreptul UE prevăd standarde pentru protecția drepturilor persoanelor care aparțin minorităților religioase sau bazate pe convingeri, ca parte integrantă a drepturilor omului; |
| --- | --- |

A.

întrucât tratatele ONU privind drepturile omului, precum și dreptul internațional și dreptul UE prevăd standarde pentru protecția drepturilor persoanelor care aparțin minorităților religioase sau bazate pe convingeri, ca parte integrantă a drepturilor omului;

| B. | întrucât dreptul la libertatea de gândire, de conștiință și de religie include libertatea omului de a alege ce să creadă și ce nu, libertatea de a găsi, de a adera, de a schimba sau de a abandona o religie sau o convingere fără nicio constrângere, precum și libertatea, individuală sau în cadrul unei comunități, de a-și exprima în privat sau în public religia sau convingerile cu privire la culte, învățături, practici și rituri; întrucât această libertate implică și dreptul organizațiilor religioase, laice sau neconfesionale de a avea personalitate juridică recunoscută; întrucât libertatea de religie și convingeri include și dreptul de a exprima opinii critice sau satirice cu privire la religii și autoritățile religioase, ca expresie legitimă a libertății de gândire și de creație artistică; |
| --- | --- |

B.

întrucât dreptul la libertatea de gândire, de conștiință și de religie include libertatea omului de a alege ce să creadă și ce nu, libertatea de a găsi, de a adera, de a schimba sau de a abandona o religie sau o convingere fără nicio constrângere, precum și libertatea, individuală sau în cadrul unei comunități, de a-și exprima în privat sau în public religia sau convingerile cu privire la culte, învățături, practici și rituri; întrucât această libertate implică și dreptul organizațiilor religioase, laice sau neconfesionale de a avea personalitate juridică recunoscută; întrucât libertatea de religie și convingeri include și dreptul de a exprima opinii critice sau satirice cu privire la religii și autoritățile religioase, ca expresie legitimă a libertății de gândire și de creație artistică;

| C. | întrucât, conform articolului 21 din TUE, UE promovează și apără respectarea demnității umane și universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, ca parte a principiilor directoare ale politicii sale externe; |
| --- | --- |

C.

întrucât, conform articolului 21 din TUE, UE promovează și apără respectarea demnității umane și universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, ca parte a principiilor directoare ale politicii sale externe;

| D. | întrucât libertatea de religie și convingeri este încălcată în numeroase țări de pe glob; întrucât un număr mare de persoane trăiesc în țări care impun sau tolerează încălcări grave ale libertății de gândire, de conștiință, de religie și de convingeri; |
| --- | --- |

D.

întrucât libertatea de religie și convingeri este încălcată în numeroase țări de pe glob; întrucât un număr mare de persoane trăiesc în țări care impun sau tolerează încălcări grave ale libertății de gândire, de conștiință, de religie și de convingeri;

| E. | întrucât discriminarea și persecutarea minorităților pe motive de religie sau convingeri sunt comise de diferiți actori – guverne, actori nestatali sau o combinație a amândurora – și pot lua diferite forme, cum ar fi omoruri, tortură, atacuri fizice, încarcerări în masă, arestări arbitrare, dispariții forțate, execuții extrajudiciare, coerciție, convertire forțată, răpiri, căsătorii forțate sau timpurii, violențe de gen, violuri, abuz fizic și psihologic, controlul forțat al nașterilor sau avorturi forțate, munca forțată și strămutarea forțată, traficul de persoane, amenințări, excludere, tratament discriminatoriu sau nedrept, hărțuire, expropriere, limitarea accesului la cetățenie și la birourile de vot, la locuri de muncă, la educație, sănătate și servicii de administrație, precum și distrugerea locurilor de cult, a cimitirelor și a patrimoniului cultural și discursuri offline sau online de incitare la ură; |
| --- | --- |

E.

întrucât discriminarea și persecutarea minorităților pe motive de religie sau convingeri sunt comise de diferiți actori – guverne, actori nestatali sau o combinație a amândurora – și pot lua diferite forme, cum ar fi omoruri, tortură, atacuri fizice, încarcerări în masă, arestări arbitrare, dispariții forțate, execuții extrajudiciare, coerciție, convertire forțată, răpiri, căsătorii forțate sau timpurii, violențe de gen, violuri, abuz fizic și psihologic, controlul forțat al nașterilor sau avorturi forțate, munca forțată și strămutarea forțată, traficul de persoane, amenințări, excludere, tratament discriminatoriu sau nedrept, hărțuire, expropriere, limitarea accesului la cetățenie și la birourile de vot, la locuri de muncă, la educație, sănătate și servicii de administrație, precum și distrugerea locurilor de cult, a cimitirelor și a patrimoniului cultural și discursuri offline sau online de incitare la ură;

| F. | întrucât pandemia de COVID-19 a exacerbat persecuția și violența împotriva minorităților religioase și bazate pe convingeri din unele țări; întrucât, în plus, criza sanitară oferă un pretext pentru adoptarea unor măsuri de persecuție în scopuri care nu au legătură cu pandemia; întrucât minoritățile religioase și de convingeri au devenit deosebit de vulnerabile la infectarea cu Covid-19 și expuse riscului de deces din cauza accesului inegal la asistență medicală adecvată; |
| --- | --- |

F.

întrucât pandemia de COVID-19 a exacerbat persecuția și violența împotriva minorităților religioase și bazate pe convingeri din unele țări; întrucât, în plus, criza sanitară oferă un pretext pentru adoptarea unor măsuri de persecuție în scopuri care nu au legătură cu pandemia; întrucât minoritățile religioase și de convingeri au devenit deosebit de vulnerabile la infectarea cu Covid-19 și expuse riscului de deces din cauza accesului inegal la asistență medicală adecvată;

| G. | întrucât femeile care aparțin minorităților religioase sau de convingeri sunt deosebit de expuse riscului de discriminare și violență crescute, ambele legate de factori intersecționali, cum ar fi genul, religia, casta, originea etnică, dezechilibrele de putere și patriarhatul, uneori justificate prin motive religioase sau de convingeri; întrucât acestea se confruntă cu mai multe dificultăți în exercitarea dreptului lor de a părăsi o comunitate religioasă sau bazată pe convingeri din cauza lipsei de independență socială sau economică sau a amenințărilor cu violența sau cu pierderea custodiei copiilor lor; |
| --- | --- |

G.

întrucât femeile care aparțin minorităților religioase sau de convingeri sunt deosebit de expuse riscului de discriminare și violență crescute, ambele legate de factori intersecționali, cum ar fi genul, religia, casta, originea etnică, dezechilibrele de putere și patriarhatul, uneori justificate prin motive religioase sau de convingeri; întrucât acestea se confruntă cu mai multe dificultăți în exercitarea dreptului lor de a părăsi o comunitate religioasă sau bazată pe convingeri din cauza lipsei de independență socială sau economică sau a amenințărilor cu violența sau cu pierderea custodiei copiilor lor;

| H. | întrucât persistă violența bazată pe gen și discriminarea de gen întemeiate pe justificări religioase; întrucât femeile și persoanele LGBTIQ+ se confruntă în continuare cu discriminare și violență provocate în numele religiei, atât din partea unor actori statali, cât și nestatali; întrucât sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente (SSRD), inclusiv avortul, sunt interzise în numele religiei, atât de către actori statali, cât și nestatali; |
| --- | --- |

H.

întrucât persistă violența bazată pe gen și discriminarea de gen întemeiate pe justificări religioase; întrucât femeile și persoanele LGBTIQ+ se confruntă în continuare cu discriminare și violență provocate în numele religiei, atât din partea unor actori statali, cât și nestatali; întrucât sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente (SSRD), inclusiv avortul, sunt interzise în numele religiei, atât de către actori statali, cât și nestatali;

| I. | întrucât orice persecuție pe motive de religie sau convingeri merită o condamnare categorică și reacții rapide din partea guvernelor naționale și a actorilor internaționali; |
| --- | --- |

I.

întrucât orice persecuție pe motive de religie sau convingeri merită o condamnare categorică și reacții rapide din partea guvernelor naționale și a actorilor internaționali;

| J. | întrucât practicile legate de credințele sau religiile indigene fac parte din identitatea culturală a unui popor; întrucât popoarele indigene au dreptul de a-și promova, a-și dezvolta și a-și menține structurile instituționale și obiceiurile, spiritualitatea, tradițiile, procedurile, practicile distinctive, conform standardelor internaționale privind drepturile omului; |
| --- | --- |

J.

întrucât practicile legate de credințele sau religiile indigene fac parte din identitatea culturală a unui popor; întrucât popoarele indigene au dreptul de a-și promova, a-și dezvolta și a-și menține structurile instituționale și obiceiurile, spiritualitatea, tradițiile, procedurile, practicile distinctive, conform standardelor internaționale privind drepturile omului;

| K. | întrucât, în aproape fiecare regiune din lume, minoritățile religioase par să fie expuse riscului de a fi desemnate „grupări teroriste” sau ca membrii lor să fie arestați sub acuzații de „extremism” sau „activitate ilegală”; întrucât unele guverne utilizează imperative de securitate națională și măsuri de combatere a terorismului pentru a incrimina apartenența la anumite grupuri religioase sau bazate pe convingeri sau activitățile acestora; întrucât aceste abordări subminează grav exercitarea dreptului la libertatea de religie sau de convingere; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în aproape fiecare regiune din lume, minoritățile religioase par să fie expuse riscului de a fi desemnate „grupări teroriste” sau ca membrii lor să fie arestați sub acuzații de „extremism” sau „activitate ilegală”; întrucât unele guverne utilizează imperative de securitate națională și măsuri de combatere a terorismului pentru a incrimina apartenența la anumite grupuri religioase sau bazate pe convingeri sau activitățile acestora; întrucât aceste abordări subminează grav exercitarea dreptului la libertatea de religie sau de convingere;

| L. | întrucât adesea minoritățile religioase și de convingeri nu dispun de o reprezentare națională adecvată; întrucât legislația exclude adesea nevoile și interesele acestor minorități, guvernele utilizând o serie de măsuri extrajudiciare pentru a le persecuta, a le deligitima sau a le stigmatiza; |
| --- | --- |

L.

întrucât adesea minoritățile religioase și de convingeri nu dispun de o reprezentare națională adecvată; întrucât legislația exclude adesea nevoile și interesele acestor minorități, guvernele utilizând o serie de măsuri extrajudiciare pentru a le persecuta, a le deligitima sau a le stigmatiza;

| M. | întrucât, în numeroase conflicte și crize din întreaga lume, atacurile asupra patrimoniului cultural au reprezentat un instrument de violență simbolică și de politizare a patrimoniului cultural; întrucât aspectele religioase ale acestor conflicte au contribuit în mod direct la crizele umanitare, la strămutări, la migrație și la încălcarea drepturilor religioase și culturale și a demnității umane; întrucât aceste conflicte și crize pot polariza societățile, țările, regiunile, grupurile etnice și comunitățile și pot crește riscul de conflicte violente; întrucât, prin urmare, distrugerea și jefuirea patrimoniului cultural pot fi o armă de război și un semnal de avertizare cu privire la viitoare atrocități în masă; întrucât, în plus, distrugerea și jefuirea constituie obstacole majore în calea dialogului, a păcii și a reconcilierii; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în numeroase conflicte și crize din întreaga lume, atacurile asupra patrimoniului cultural au reprezentat un instrument de violență simbolică și de politizare a patrimoniului cultural; întrucât aspectele religioase ale acestor conflicte au contribuit în mod direct la crizele umanitare, la strămutări, la migrație și la încălcarea drepturilor religioase și culturale și a demnității umane; întrucât aceste conflicte și crize pot polariza societățile, țările, regiunile, grupurile etnice și comunitățile și pot crește riscul de conflicte violente; întrucât, prin urmare, distrugerea și jefuirea patrimoniului cultural pot fi o armă de război și un semnal de avertizare cu privire la viitoare atrocități în masă; întrucât, în plus, distrugerea și jefuirea constituie obstacole majore în calea dialogului, a păcii și a reconcilierii;

| N. | întrucât distrugerea patrimoniului cultural vulnerabilizează comunitățile, în special cele religioase, pentru că le privează de o parte importantă a identității lor; întrucât grupurile extremiste și alte părți la conflict își pot extinde cu ușurință influența în zonele în care identitățile și coeziunea socială au fost slăbite, iar diviziunile din interiorul comunităților s-au agravat; |
| --- | --- |

N.

întrucât distrugerea patrimoniului cultural vulnerabilizează comunitățile, în special cele religioase, pentru că le privează de o parte importantă a identității lor; întrucât grupurile extremiste și alte părți la conflict își pot extinde cu ușurință influența în zonele în care identitățile și coeziunea socială au fost slăbite, iar diviziunile din interiorul comunităților s-au agravat;

| O. | întrucât, în cazuri de crime internaționale pe motive de religie sau convingeri, autorii lor au beneficiat de impunitate, cu câteva mici excepții și, prin urmare, atrocitățile au putut continua; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în cazuri de crime internaționale pe motive de religie sau convingeri, autorii lor au beneficiat de impunitate, cu câteva mici excepții și, prin urmare, atrocitățile au putut continua;

| P. | întrucât, în conformitate cu Convenția ONU privind genocidul din 1948, statele și autoritățile publice au obligația nu numai de a pedepsi autorii crimelor de genocid, ci și de a preveni aceste crime dintru început, |
| --- | --- |

P.

întrucât, în conformitate cu Convenția ONU privind genocidul din 1948, statele și autoritățile publice au obligația nu numai de a pedepsi autorii crimelor de genocid, ci și de a preveni aceste crime dintru început,

| 1. | își afirmă angajamentul ferm de a promova și proteja drepturile persoanelor care aparțin minorităților bazate pe convingeri sau pe religie pretutindeni în lume, inclusiv dreptul lor de a adopta, de a-și schimba, de a-și alege, de a-și manifesta, de a-și exercita și de a-și abandona convingerile sau religia, respectând principiile egalității și nediscriminării; condamnă categoric toate persecuțiile, violențele, incitările la violență și actele de terorism împotriva oricărei minorități pe motive de religie sau convingeri sau de lipsă a acestora; subliniază că, în unele cazuri, încălcările acestor drepturi ale omului pot constitui genocid sau crime împotriva umanității; condamnă negarea și eforturile de minimizare a acestor încălcări și își reafirmă angajamentul pentru eradicarea lor și pentru ajutarea victimelor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că statele au responsabilitatea principală de a promova și de a proteja drepturile persoanelor aparținând minorităților de convingeri sau religii, inclusiv dreptul acestora de a-și exercita liber religia, credința și dreptul de a nu crede, precum și de a le proteja de încălcările acestor drepturi, în special de crimele împotriva umanității și de genocid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că, indiferent de convingerile, religia, gândirea sau conștiința lor, este esențial să fie promovată și asigurată incluziunea tuturor cetățenilor în societățile din care fac parte și în viața politică și culturală și să li se asigure respectarea drepturilor și libertăților personale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că libertatea de gândire, de conștiință, de convingere și de religie, inclusiv libertatea de cult, de a urma, de a practica și de a preda, libertatea de a crede sau de a nu crede, libertatea de a avea opinii teiste, non-teiste, agnostice sau ateiste, precum și dreptul la apostazie sunt drepturi ale omului protejate în temeiul dreptului internațional; subliniază că promovarea și protecția acestor drepturi au contribuit la promovarea drepturilor omului și a democrației într-o serie de contexte, inclusiv în medii represive; recunoaște că încălcările acestor drepturi adesea agravează sau creează intoleranță, care constituie de multe ori un indicator al potențialelor violențe și conflicte; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că combaterea discriminării tuturor minorităților, indiferent de tradițiile, convingerile sau religia lor, precum și promovarea și protejarea drepturilor lor contribuie în mare măsură la stabilitatea socială și politică, la reducerea sărăciei, la o guvernare democratică și la prevenirea conflictelor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că persecuția minorităților pe criterii de religie sau convingere este combinată adesea cu alte motive de natură diferită, în special cu cele legate de originea etnică, gen și castă; evidențiază cazurile în care grupurile religioase sau bazate pe convingeri sunt persecutate, inclusiv atunci când au o prezență puternică pe teritoriul unui stat sau nu fac parte din minoritate din punct de vedere demografic, dar se află într-o situație vulnerabilă, care le face ținte ușoare ale violenței și represiunii; subliniază că persoanele convertite care renunță la o religie majoritară se confruntă adesea încălcări grave ale drepturilor omului, inclusiv cu încarcerarea, divorțul forțat, răpirea, violența fizică și uciderea; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este profund îngrijorat de nivelul ridicat de constrângere, discriminare, hărțuire, violență și represiune împotriva persoanelor care aparțin minorităților religioase sau bazate pe convingeri, ca fenomen global care se intensifică în anumite regiuni; constată că aceasta afectează multe comunități religioase, cum ar fi cele budiste, creștine, hinduse, islamice sau iudaice, precum și grupuri de persoane care sunt atee, umaniste, agnostice sau care nu se identifică cu nicio convingere sau religie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | regretă profund că organizațiile nereligioase, laice și umaniste se confruntă cu persecuții tot mai numeroase, inclusiv cu valuri fără precedent de instigare și ură și crime într-o serie de țări din întreaga lume; denunță și faptul că nenumărate persoane și organizații ale societății civile sunt atacate pentru că pun sub semnul întrebării, critică sau satirizează pașnic convingeri religioase; subliniază că această încălcare continuă a libertății lor de gândire și de exprimare are loc fără să țină seama de frontiere geografice și culturale, inclusiv pe teritoriul statelor membre ale UE; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că printre autorii actelor de persecuție se numără regimurile autoritare, guvernele înclinate să impună supremația populațiilor etnice sau religioase dominante asupra minorităților, organizațiile teroriste, partidele sau grupurile extremiste politice și religioase, precum și, uneori, membrii familiei, prietenii și vecinii victimelor, de exemplu atunci când își schimbă sau își abandonează loialitatea religioasă; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută rolul pozitiv al unor comunități bazate pe convingeri sau religie și al unor organizații confesionale neguvernamentale în activitățile umanitare din zonele de conflict, în lupta împotriva degradării mediului, în promovarea păcii și a reconcilierii și în contribuția la dezvoltare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | recunoaște că bisericile, organizațiile confesionale și alte instituții bazate pe convingeri sau religie, precum și asociațiile religioase au un rol important în structura socială a țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că anumiți operatori din sectorul alimentar au un rol strategic important, putând influența și avea un efect asupra membrilor comunităților lor pentru a ajunge la o poziție de înțelegere și favorizare a unor elemente esențiale, cum ar fi HIV, sănătatea sexuală și reproductivă și capacitarea fetelor și a femeilor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | remarcă faptul că bisericile și alte instituții de credință și religie, precum și organizațiile confesionale, sunt adesea singurii furnizori de servicii medicale și de alte servicii sociale în zone îndepărtate din anumite țări în curs de dezvoltare și în contexte predispuse la conflicte; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că actorii umanitari ar trebui să fie instruiți cu privire la sensibilitățile specifice ale grupurilor minoritare religioase și de convingeri afectate de strămutare, pentru a oferi ajutor și protecție într-un mod mai incluziv anumitor populații de refugiați; |
| --- | --- |

14.

Contracararea principalelor provocări legate de persecutarea minorităților religioase

| 15. | subliniază importanța capitală a tragerii la răspundere a autorilor încălcărilor drepturilor omului împotriva persoanelor care aparțin minorităților religioase sau bazate pe convingeri; subliniază că este extrem de important să se conducă anchete cuprinzătoare cu privire la încălcările drepturilor omului, să se asigure victimelor și familiilor lor un acces efectiv la justiție și la căi de atac și să li se ofere despăgubiri adecvate; invită UE și statele membre să acționeze urgent în cadrul mecanismelor și comisiilor de resort ale ONU pentru a accelera investigațiile acestora asupra încălcărilor actuale ale drepturilor omului împotriva minorităților religioase și bazate pe convingeri din întreaga lume; își reafirmă, în acest sens, sprijinul pentru Curtea Penală Internațională și subliniază importanța rolului acesteia în urmărirea penală a celor mai grave infracțiuni penale; observă că Statutul de la Roma vizează atât crimele împotriva umanității, cât și genocidul asupra grupurilor pe motive de religie sau convingeri și instituie un cadru juridic internațional fundamental pentru combaterea impunității; invită UE și statele sale membre să își amplifice sprijinul financiar acordat Curții Penale Internaționale și invită statele membre ale ONU să se angajeze în lupta împotriva impunității în acest context, prin ratificarea Statutului de la Roma; subliniază necesitatea de a acționa pentru a împiedica actele de violență pe motive de convingeri sau religie, în special a crimelor internaționale, cum ar fi genocidul, crimele împotriva umanității și crimele de război; subliniază că UE și statele sale membre trebuie să introducă mecanisme care să le permită să monitorizeze semnalele timpurii de alertă și factorii de risc ai crimelor internaționale, inclusiv, conform Cadrului ONU de analiză a crimelor atroce, să le analizeze și să reacționeze exhaustiv, inclusiv în conformitate cu obligația de a preveni și a pedepsi crimele de genocid în temeiul articolului I din Convenția ONU pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | observă cu îngrijorare că majoritatea infracțiunilor penale motivate de ură împotriva unor religii și credințe rămân subraportate și nu sunt urmărite penal la nivel mondial; invită Consiliul, Comisia, Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și statele membre ale UE să colaboreze cu țările terțe pentru adoptarea unor măsuri de prevenire și combatere a infracțiunilor penale motivate de ură, precum și pentru adoptarea unei legislații care să respecte pe deplin standardele internaționale privind libertatea de exprimare, de religie și de convingeri; invită guvernele să instituie sisteme ample de colectare a datelor despre infracțiunile penale motivate de ură bazate pe religie și despre alte acte de discriminare împotriva comunităților religioase sau de convingeri; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Consiliul și statele membre ale UE să aplice sancțiuni împotriva persoanelor și entităților responsabile sau implicate în abuzuri sau încălcări grave sau sistematice ale libertății de religie sau de convingere, conform prevederilor Regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului; |
| --- | --- |

17.

| 18. | este consternat de exacerbarea persecutării minorităților religioase sau de convingeri în timpul pandemiei de COVID-19; denunță faptul că persoanele aparținând minorităților religioase sau bazate pe convingeri au fost tratate de țapi ispășitori, au fost învinuite de răspândirea virusului COVID-19 și li s-a refuzat sau au suferit discriminări în ceea ce privește accesul la asistență medicală publică, alimente sau ajutor umanitar, pe baza unor criterii religioase sau legate de convingeri; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că furnizarea de asistență umanitară trebuie să fie lipsită de orice fel de discriminare și condamnă cu fermitate orice discriminare bazată pe apartenența religioasă în distribuirea asistenței umanitare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită UE și statele sale membre să recunoască drepturile, convingerile și valorile popoarelor indigene și să se angajeze să abordeze discriminarea specifică a popoarelor indigene pe baza convingerilor lor, într-o manieră cuprinzătoare, prin acțiunea externă a UE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | își exprimă îngrijorarea cu privire la aplicarea legilor contra blasfemiei și a legilor religioase, care prevalează asupra legilor naționale în unele țări; deplânge faptul că femeile și fetele care aparțin minorităților religioase sau de convingeri au fost vizate în mod special și din ce în ce mai mult, pentru a lovi în ansamblu comunitățile din care fac parte; subliniază că ele sunt deosebit de expuse atacurilor violente, răpirilor, violului, violenței sexuale și de gen, convertirii forțate, sterilizării și avorturilor forțate, mutilării genitale, căsătoriilor forțate și timpurii și încarcerării domestice; condamnă categoric toate aceste încălcări ale drepturilor omului împotriva lor și subliniază că măsurile de limitare a circulației persoanelor luate în timpul pandemiei de COVID-19 au făcut ca situația lor în materie de drepturi ale omului să fie și mai precară și le-au restricționat și mai mult accesul la informații; |
| --- | --- |

21.

| 22. | condamnă toate actele sau incitările la violență, persecuție, constrângere și discriminare împotriva persoanelor pe motive de gen sau orientare sexuală, inclusiv de către lideri religioși, sau pe motive religioase sau de convingeri; subliniază că apărarea „tradiției” sau a „moralității publice” nu poate să contrazică, în niciun caz, dispozițiile privind drepturile omului la care statele trebuie să adere; subliniază, în special, că trebuie eliminată discriminarea în domeniul ocupării forței de muncă, al educației, al accesului la justiție și la căi de atac eficiente, al locuințelor și al sănătății; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la utilizarea abuzivă și instrumentalizarea convingerilor și a religiei pentru a impune politici și legi discriminatorii, inclusiv legi penale, sau restricții care contravin și subminează drepturile persoanelor LGBTIQ și ale femeilor și fetelor și limitează accesul la servicii de bază, cum ar fi educația și sănătatea, inclusiv drepturile sexuale și reproductive, incriminează avortul în toate situațiile, incriminează adulterul sau facilitează practicile religioase care încalcă drepturile omului; solicită abrogarea politicilor, legilor și restricțiilor de acest tip, care sunt adesea transpuse în legislația națională ca restricții laice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | condamnă cultele religioase ale căror activități vizează populația din diasporă provenită din țările în curs de dezvoltare, care utilizează anumite sisteme pentru a profita financiar de vulnerabilitățile comunităților de migranți din Europa și pentru a promova viziuni părtinitoare la nivel mondial, integrând adesea homofobia, transfobia și misoginia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | condamnă încălcările drepturilor omului, abuzurile sexuale, sectarismul și abaterile financiare comise de misiunile și liderii religioși din unele țări în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

24.

| 25. | condamnă utilizarea legislației privind securitatea, rebeliunea împotriva autorității statului, perturbarea ordinii publice, incitarea la violență sau lupta împotriva terorismului și a extremismului ca instrument de persecutare sau de incriminare a persoanelor care aparțin minorităților religioase și de convingeri, precum și ca modalitate de interzicere sau de restricționare a practicării sau a exprimării religiei sau a convingerilor lor, de închidere a lăcașurilor de cult și de descurajare a înregistrării asociațiilor religioase sau bazate pe convingeri și a aderării la acestea; invită Comisia și SEAE să monitorizeze cu atenție aplicarea acestor legi și să ridice constant această problemă în dialogurile bilaterale cu guvernele în cauză; solicită insistent statelor membre ale UE să respingă orice solicitare a autorităților străine de cooperare judiciară și polițienească în cazuri judiciare individuale dacă sunt bazate pe acest tip de legi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | condamnă categoric orice practică de detenție coercitivă în taberele de reeducare administrate de stat, munca forțată sau exploatarea persoanelor care aparțin minorităților religioase sau de convingeri, dacă printre obiective este obligarea acestora să-și abandoneze religia și asimilarea lor în cultura, limba sau modurile dominante de gândire; condamnă, de asemenea, utilizarea pe scară largă a tehnologiilor de supraveghere digitală pentru a monitoriza, controla și reprima persoanele care aparțin minorităților religioase sau de convingeri; |
| --- | --- |

26.

| 27. | regretă restricționarea accesului la documentația juridică și a înregistrării organizațiilor și a persoanelor care aparțin minorităților religioase și de convingeri și reamintește că identitatea juridică este un drept care trebuie garantat pentru tuturor oamenilor în mod egal; |
| --- | --- |

27.

| 28. | regretă faptul că în peste 70 de țări din lume autoritățile aplică legi penale sau încearcă să introducă noi legi care să prevadă pedepse pentru blasfemie, erezie, apostazie, defăimarea sau insultarea unei religii și convertire, inclusiv pedeapsa cu moartea; ia act de faptul că legile deja în vigoare sunt utilizate în mod disproporționat împotriva persoanelor care aparțin minorităților religioase sau de convingeri și favorizează un climat de violență, discriminare și intoleranță religioasă, care poate include violența mulțimii împotriva comunităților minoritare și distrugerea lăcașurilor de cult; solicită UE să-și intensifice dialogul politic cu toate țările vizate în vederea abrogării acestor legi; subliniază că acțiunea externă a UE în sprijinul promovării libertății de religie sau de convingere va fi avantajată dacă UE și de statele membre depun împreună eforturi pentru a elimina legile privind blasfemia în întreaga lume; solicită UE să conducă prin puterea exemplului și să se ocupe de situația sa internă în această privință; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază necesitatea de a proteja apărătorii drepturilor omului, avocații, ONG-urile și activiștii societății civile care ajută și apără persoanele care sunt persecutate pe motive de religie sau convingeri; denunță recurgerea la denunțări pentru blasfemie, apostazie sau alte acuzații pe motive religioase, pentru a anihila aceste persoane și organizații în activitățile lor legitime, inclusiv pe internet și pe platformele de socializare; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că statele care au stagiu militar obligatoriu ar trebui să permită obiecția pe motive de conștiință, inclusiv pe motive de religie sau convingere, și să asigure un serviciu național alternativ; |
| --- | --- |

30.

| 31. | consideră că întrucât lipsa de cunoaștere și recunoaștere a diversității religiilor și convingerilor persoanelor și comunităților pot alimenta părtinirea și stereotipurile, care, la rândul lor, contribuie la creșterea tensiunilor, neînțelegeri, atitudini discriminatorii și lipsă de respect între oameni; reamintește că, astfel cum a afirmat Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU, învățământul public care include cursuri cu privire la o anumită religie sau convingere este incompatibil cu dreptul la libertatea de gândire, de conștiință și de religie, cu excepția cazului în care sunt prevăzute derogări sau alternative nediscriminatorii, care respectă dorințele persoanelor în cauză sau ale tutorilor; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază importanța abordărilor strategice și a inițiativelor educaționale care includ educația și dialogurile interculturale, interconfesionale și interreligioase, inclusiv cele ale liderilor religioși și ale organizațiilor societății civile, în combaterea persecuției, a intoleranței și a discursului de incitare la ură față de minorități pe motive de convingeri sau religie; subliniază că dialogurile interculturale, interconfesionale și interreligioase pot servi drept catalizator pentru dezvoltarea unui sentiment de încredere, respect și înțelegere și pentru construirea respectului reciproc și a reconcilierii, astfel încât oamenii să învețe să trăiască împreună pașnic și constructiv într-un context multicultural; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ia act de faptul că tinerii din țările în curs de dezvoltare sunt deosebit de vulnerabili la ideologii extremiste, iar educația de calitate este unul dintre pașii esențiali pentru combaterea radicalizării; constată că mișcările extremiste exploatează adesea prezența slabă a statului în zonele rurale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | deploră faptul că platformele și rețelele de socializare sunt exploatate tot mai mult ca spații pentru intimidare și instigare la ură și violență; subliniază că minoritățile religioase sau de convingeri continuă să fie vizate de discursuri online și offline de incitare la ură din partea persoanelor și a grupurilor organizate din întregul spectru politic și religios și invită guvernele să se ocupe de această situație și să o remedieze; |
| --- | --- |

34.

Consolidarea politicii externe și a acțiunilor externe ale UE în domeniul drepturilor omului pentru a proteja libertatea de religie și de convingeri a persoanelor care aparțin grupurilor minoritare

| 35. | ia act de faptul că postul de Trimis special al UE pentru promovarea libertății religioase și de convingeri în afara UE a rămas vacant timp de peste un an; își reiterează apelul adresat Consiliului și Comisiei de a efectua o evaluare transparentă și cuprinzătoare a eficacității și valorii adăugate a poziției Trimisului special, de a-i pune la dispoziție resurse adecvate și de a-i sprijini în mod corespunzător mandatul, capacitatea și atribuțiile instituționale; își reiterează apelul adresat Comisiei de a garanta transparența în ceea ce privește numirea, mandatul, activitățile și obligațiile de raportare ale Trimisului special; subliniază că atribuțiile Trimisului special ar trebui să se axeze pe promovarea libertății de gândire, de conștiință, religioasă și de convingere, precum și pe dreptul la libertatea de gândire, pe dreptul la apostazie și dreptul de ați exprima opinii ateiste, acordând atenție și situației persoanelor necredincioase care sunt în pericol; recomandă ca Trimisul special să colaboreze îndeaproape și în mod complementar cu Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omului și Grupul de lucru al Consiliului pentru drepturile omului (COHOM); |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită Consiliul, Comisia, SEAE și statele membre ale UE să combată persecuțiile bazate pe convingeri sau pe religie, ca una dintre prioritățile politicii externe a UE în domeniul drepturilor omului, în conformitate cu Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024; subliniază că este necesară o abordare pe mai multe niveluri, cu participarea mai multor actori, pentru a proteja și a promova libertatea de convingeri și religie, care să includă drepturile omului, dialogul, medierea, soluționarea conflictelor și prevenirea, în cooperare cu mai mulți actori statali și nestatali, cum ar fi organizațiile confesionale, liderii religioși, grupurile de persoane necredincioase, organizațiile societății civile și apărătorii drepturilor omului; solicită consolidarea cooperării cu inițiativele ONU în acest sens; își reiterează apelul pentru o examinare publică regulată a Orientărilor UE privind libertatea de religie și convingeri, care să permită evaluarea aplicării lor și a propunerilor de actualizare; constată că Orientările UE prevăd o evaluare de către Grupul de lucru pentru drepturile omului din cadrul Consiliului a transpunerii lor în practică, după o perioadă de trei ani, și că nicio astfel de evaluare nu a fost comunicată sau făcută publică; consideră că această evaluare ar trebui să evidențieze cele mai bune practici, să identifice zonele în care sunt necesare îmbunătățiri și să ofere recomandări concrete privind aplicarea orientărilor, conform unui calendar și unor etape precise; solicită ca evaluarea să fie inclusă în raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume; solicită, de asemenea, ca rapoartele privind progresele realizate în aplicarea orientărilor să fie comunicate periodic Parlamentului; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită UE și statele sale membre să consolideze mecanismele de protecție juridică și instituțională pentru a garanta drepturile omului ale membrilor minorităților religioase și de convingeri și ale tuturor persoanelor aflate într-o situație vulnerabilă, inclusiv femeile și fetele, persoanele de diferite etnii sau castele, persoanele în vârstă și cele cu dizabilități, migranții, refugiații și persoanele strămutate intern, precum și persoanele LGBTIQ, astfel încât acestea să fie pe deplin protejate pe baza drepturilor lor fundamentale și să nu fie supuse discriminării din cauza convingerilor sau religiei lor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că instrumentalizarea religiei și a convingerilor constituie un factor important de conflicte la nivel mondial; subliniază că persecuția și discriminarea pe criterii de religie sau de convingeri forțează multe persoane și comunități să migreze sau să fie strămutate în interiorul țării; invită Comisia și statele membre ale UE să acorde asistență tuturor persoanelor strămutate, inclusiv celor care aparțin minorităților religioase sau de convingeri, care doresc să se întoarcă de bună voie în țara lor de origine atunci când condițiile materiale și de securitate permit acest lucru, iar circumstanțele care au condus la plecarea lor nu mai există, în special prin contribuția la asigurarea mijloacelor lor de subzistență și la reconstrucția locuințelor și a infrastructurii de bază, cum ar fi școlile și spitalele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită UE și partenerii săi să ia în considerare cartografierea rolului religiei în anumite conflicte, identificând și implicându-se în acțiunile pozitive în desfășurare ale liderilor religioși pentru edificarea păcii și analiza și prevenirea conflictelor, precum și ascultarea și evaluarea unor opinii multiple, reprezentative atât pentru grupurile religioase majoritare, cât și pentru cele minoritare; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că violența împotriva minorităților religioase în timpul conflictelor le poate face vulnerabile și la noi atacuri în centrele de refugiați, din cauza interpretărilor eronate ale principiilor umanitare ale neutralității și universalității și a ipotezelor larg răspândite cu privire la religie ca fiind fie neesențială, fie divizatoare; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită insistent delegațiile SEAE și UE să includă obiective legate explicit de persecutarea minorităților pe motive de convingeri sau religie în toate situațiile relevante, ca parte a strategiilor de țară privind drepturile omului și democrația pentru perioada 2021-2024; invită SEAE și delegațiile UE să ridice în mod constant problemele generale și cazurile particulare legate de persecutarea sau discriminarea împotriva minorităților religioase sau bazate pe convingeri în cadrul dialogurilor privind drepturile omului cu țările partenere și în cadrul forurilor ONU pentru drepturile omului, urmând, în același timp, o abordare orientată spre rezultate și incluzând o perspectivă de gen; își reiterează solicitarea ca deputaților în Parlamentul European să li se permită accesul la conținutul strategiilor de țară; observă că grupurile atee și non-religioase cunosc o creștere rapidă la nivel mondial și ar trebui tratate în mod egal în cadrul de politici al UE; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că, în unele țări, principalele surse de discriminare împotriva minorităților provin de la actori nestatali; invită Comisia și statele membre să nu se concentreze exclusiv pe discriminarea provenită de la nivel guvernamental și să colaboreze cu țările partenere pentru a combate cauzele discriminării societale împotriva minorităților, în special în ceea ce privește discursurile de incitare la ură; |
| --- | --- |

42.

| 43. | invită delegațiile UE și reprezentanțele statelor membre să sprijine apărătorii drepturilor omului și jurnaliștii activi în legătură cu minoritățile religioase sau bazate pe convingeri și, dacă este cazul, să faciliteze emiterea de vize în regim de urgență și să acorde adăpost temporar în statele membre ale UE când aceste persoane sunt expuse riscului; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Comisia să sprijine organizațiile societății civile și campaniile sociale care promovează înțelegerea și conștientizarea grupărilor religioase sau bazate pe convingeri care nu sunt majoritare, în special a umaniștilor și a ateilor, în țările în care aceștia se confruntă cu forme deosebit de grave de discriminare; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia și SEAE să examineze atent situația drepturilor omului în cazul minorităților religioase sau de convingeri din țările terțe și implementarea angajamentelor asumate de aceste țări în cadrul acordurilor bilaterale cu UE; invită Comisia să examineze în special eligibilitatea țărilor terțe în sistemul generalizat de preferințe în această privință; pledează pentru un sistem care acordă progresiv preferințe unei țări pe baza respectării de către aceasta a angajamentelor privind drepturile omului, inclusiv în privința libertății de religie și convingeri; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că UE ar trebui să țină seama de provocările concrete cu care se confruntă adesea minoritățile religioase, etnice și lingvistice pentru a accesa asistența umanitară, din cauza marginalizării, a vizării directe sau a poziției socioeconomice precare; invită Comisia să evalueze accesul efectiv al minorităților la asistență umanitară și să se asigure că politica sa umanitară nu ignoră minoritățile; |
| --- | --- |

46.

| 47. | regretă distrugerea și deteriorarea lăcașurilor religioase, care fac parte integrantă din patrimoniul cultural, și solicită protecția și restaurarea lor; recomandă ca UE să includă protecția patrimoniului cultural ca element al acțiunilor sale externe de politică externă, pentru a menține pacea, a promova reconcilierea și a preveni conflictele; recomandă ca UE să utilizeze cooperarea în domeniul patrimoniului cultural ca parte a măsurilor de creștere a încrederii în procesele de pace; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia să asigure o finanțare adecvată pentru chestiunile legate de protecția persoanelor care aparțin minorităților religioase sau de convingeri, în cadrul programului tematic privind drepturile omului al Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală; solicită UE să asigure respectarea principiilor pluralismului, neutralității și echității și să se abțină strict de la consolidarea politicilor sau a legislației care favorizează un anumit grup religios sau de convingeri în detrimentul altora atunci când alocă fonduri în acest scop; |
| --- | --- |

48.

| 49. | recomandă consolidarea angajamentului multilateral al UE, în vederea promovării și integrării respectului față de minoritățile religioase sau de convingeri în politicile privind drepturile omului în întreaga lume; solicită UE și statelor membre ale UE să consolideze cooperarea cu ONU, Consiliul Europei și Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), să intensifice dialogurile deschise și constructive cu Uniunea Africană, cu Organizația Statelor Americane, cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est, cu Organizația de Cooperare Islamică și cu alte organizații regionale și să creeze alianțe cu țări terțe sau cu grupuri de state cu vederi similare, pentru a oferi răspunsuri internaționale la problemele legate de drepturile omului cu care se confruntă minoritățile religioase și de convingeri, în special cele mai vulnerabile și cele mai vizate în zonele de conflict; recomandă ca UE să fie în continuare principalul susținător al rezoluțiilor privind libertatea de gândire, de conștiință, de religie și de convingeri în cadrul Adunării Generale a ONU și al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului; solicită inițiative comune UE-ONU pentru a combate persecuțiile și discriminarea împotriva minorităților religioase și de convingeri și a persoanelor necredincioase; solicită UE să-și intensifice cooperarea cu Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, în special prin intermediul procedurilor speciale ale Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, al Oficiului Înaltului Comisar pentru Drepturile Omului și al Raportorului special pentru libertatea religioasă și de convingeri; recomandă ca trimișii speciali pentru libertatea de religie și convingeri în toate statele membre ale UE să facă schimb de bune practici și să colaboreze îndeaproape; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază importanța zilei de 22 august ca Zi internațională de comemorare a victimelor actelor de violență bazate pe religie sau convingeri; invită Consiliul, Comisia și statele membre ale UE să acorde o atenție deosebită acestei zile în planificarea lor și să colaboreze activ cu minoritățile de convingeri sau religie pentru a-și demonstra angajamentul de a le promova și proteja libertățile și a depune eforturi în vederea prevenirii unor viitoare acte de violență și intoleranță împotriva lor; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  JO C 181, 19.5.2016, p. 69.

(2)  JO C 411, 27.11.2020, p. 30.

(3)  JO C 35, 31.1.2018, p. 77.

(4)  JO C 334, 19.9.2018, p. 69.

(5)  JO C 162, 10.5.2019, p. 119.

(6)  JO C 11, 13.1.2020, p. 25.

(7)  JO C 158, 30.4.2021, p. 2.

(8)  JO C 255, 29.6.2021, p. 60.

(9)  JO C 445, 29.10.2021, p. 114.

(10)  JO C 101, 16.3.2018, p. 134.

(11)  JO C 238, 6.7.2018, p. 112.

(12)  JO C 337, 20.9.2018, p. 109.

(13)  JO C 369, 11.10.2018, p. 91.

(14)  JO C 171, 6.5.2021, p. 12.

(15)  JO C 232, 16.6.2021, p. 12.

(16)  JO C 425, 20.10.2021, p. 126.

(17)  JO C 255, 29.6.2021, p. 45.

(18)  JO C 270, 7.7.2021, p. 83.

(19)  JO C 506, 15.12.2021, p. 77.

(20)  JO C 58, 15.2.2018, p. 151.

(21)  JO C 388, 13.11.2020, p. 127.

(22)  JO C 425, 20.10.2021, p. 63.

(23)  JO C 506, 15.12.2021, p. 109.

(24)  JO C 67, 8.2.2022, p. 150.

(25)  JO C 270, 7.7.2021, p. 25.

(26)  JO C 456, 10.11.2021, p. 94.

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/44

---

P9_TA(2022)0138

O strategie a UE pentru promovarea educației copiilor în lume

Rezoluția Parlamentului European din 3 mai 2022 Către o strategie a UE de promovare a educației copiilor în lume: atenuarea impactului pandemiei de COVID-19 (2021/2209(INI))

(2022/C 465/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția ONU din 20 noiembrie 1989 cu privire la drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 20 noiembrie 1989 cu privire la drepturile copilului,

| — | având în vedere articolul 26 din Declarația universală a drepturilor omului, articolul 18 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, articolele 13 și 14 din Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale și articolul 10 Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 26 din Declarația universală a drepturilor omului, articolul 18 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, articolele 13 și 14 din Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale și articolul 10 Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei,

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU adoptate în 2015 și Raportul ONU din 2021 privind obiectivele de dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU adoptate în 2015 și Raportul ONU din 2021 privind obiectivele de dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere Observațiile generale ale Comitetului ONU pentru drepturile copilului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Observațiile generale ale Comitetului ONU pentru drepturile copilului (1),

| — | având în vedere orientările ONU din 18 decembrie 2009 pentru îngrijirea alternativă a copiilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările ONU din 18 decembrie 2009 pentru îngrijirea alternativă a copiilor,

| — | având în vedere studiul la nivel mondial al ONU din 11 iulie 2019 privind copiii privați de libertate, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul la nivel mondial al ONU din 11 iulie 2019 privind copiii privați de libertate,

| — | având în vedere documentul strategic al ONU din 15 aprilie 2020 intitulat „The impact of COVID-19 on children” (Impactul COVID-19 asupra copiilor) și răspunsul pozitiv la acesta coordonat de UE și de Grupul țărilor din America Latină și Caraibi și semnat de 173 de țări, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul strategic al ONU din 15 aprilie 2020 intitulat „The impact of COVID-19 on children” (Impactul COVID-19 asupra copiilor) și răspunsul pozitiv la acesta coordonat de UE și de Grupul țărilor din America Latină și Caraibi și semnat de 173 de țări,

| — | având în vedere răspunsul politic al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică din 19 octombrie 2020 intitulat „What is the impact of the COVID-19 pandemic on immigrants and their children?” (Care este impactul pandemiei de COVID-19 asupra imigranților și copiilor acestora?), |
| --- | --- |

—

având în vedere răspunsul politic al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică din 19 octombrie 2020 intitulat „What is the impact of the COVID-19 pandemic on immigrants and their children?” (Care este impactul pandemiei de COVID-19 asupra imigranților și copiilor acestora?),

| — | având în vedere Convenția UNESCO privind combaterea discriminării în domeniul învățământului, adoptată la 14 decembrie 1960, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția UNESCO privind combaterea discriminării în domeniul învățământului, adoptată la 14 decembrie 1960,

| — | având în vedere broșura elaborată de UNICEF, UNESCO și Banca Mondială, intitulată „Mission: Recovering Education in 2021” (Misiune: redresarea educației în 2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere broșura elaborată de UNICEF, UNESCO și Banca Mondială, intitulată „Mission: Recovering Education in 2021” (Misiune: redresarea educației în 2021),

| — | având în vedere articolul 49 din Carta Organizației Statelor Americane din 1967, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 49 din Carta Organizației Statelor Americane din 1967,

| — | având în vedere articolul 11 din Carta africană privind drepturile și bunăstarea copilului din 1990, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11 din Carta africană privind drepturile și bunăstarea copilului din 1990,

| — | având în vedere articolele 17 și 25 din Carta africană a drepturilor omului și ale popoarelor din 1981, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 17 și 25 din Carta africană a drepturilor omului și ale popoarelor din 1981,

| — | având în vedere articolul 31 din Declarația drepturilor omului a Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est din 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 31 din Declarația drepturilor omului a Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est din 2012,

| — | având în vedere articolul 14 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 14 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (5) și articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (5) și articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere raportul Programului ONU pentru Dezvoltare din aprilie 2021 intitulat „Leaving No One Behind: Impact COVID-19 on Sustainable Development Goals (SDGs)” [Să nu lăsăm pe nimeni în urmă: impactul COVID-19 asupra obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD)], |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Programului ONU pentru Dezvoltare din aprilie 2021 intitulat „Leaving No One Behind: Impact COVID-19 on Sustainable Development Goals (SDGs)” [Să nu lăsăm pe nimeni în urmă: impactul COVID-19 asupra obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD)],

| — | având în vedere Garanția europeană pentru copii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Garanția europeană pentru copii,

| — | având în vedere Anul internațional pentru eliminarea muncii copiilor 2021 și abordarea Comisiei de toleranță zero față de munca copiilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Anul internațional pentru eliminarea muncii copiilor 2021 și abordarea Comisiei de toleranță zero față de munca copiilor,

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2019 referitoare la drepturile copiilor cu ocazia celei de a 30-a aniversări a Convenției ONU cu privire la drepturile copilului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2019 referitoare la drepturile copiilor cu ocazia celei de a 30-a aniversări a Convenției ONU cu privire la drepturile copilului (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la conflictul sirian – 10 ani după revoltă (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la conflictul sirian – 10 ani după revoltă (3),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare și cel al Comisiei pentru cultură și educație, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare și cel al Comisiei pentru cultură și educație,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0058/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0058/2022),

| A. | întrucât aproape cinci milioane de persoane au murit la nivel mondial din cauza pandemiei de COVID-19, guvernele din întreaga lume aplicând în acest context măsuri extraordinare pentru a limita răspândirea virusului COVID-19, printre care și închiderea școlilor și limitarea accesului la infrastructurile de învățământ; |
| --- | --- |

A.

întrucât aproape cinci milioane de persoane au murit la nivel mondial din cauza pandemiei de COVID-19, guvernele din întreaga lume aplicând în acest context măsuri extraordinare pentru a limita răspândirea virusului COVID-19, printre care și închiderea școlilor și limitarea accesului la infrastructurile de învățământ;

| B. | întrucât noile variante intensifică criza sanitară provocată de pandemia de COVID-19, în timp ce conflictele și alte crize, inclusiv criza climatică, continuă să expună copiii din întreaga lume la un risc crescut de a rămâne sub nivelurile minime de competență; |
| --- | --- |

B.

întrucât noile variante intensifică criza sanitară provocată de pandemia de COVID-19, în timp ce conflictele și alte crize, inclusiv criza climatică, continuă să expună copiii din întreaga lume la un risc crescut de a rămâne sub nivelurile minime de competență;

| C. | întrucât accesul la educație este un drept fundamental al omului recunoscut la nivel internațional, indispensabil pentru exercitarea altor drepturi ale omului; întrucât dreptul la educație implică faptul că învățământul primar este obligatoriu și universal și este accesibil tuturor; |
| --- | --- |

C.

întrucât accesul la educație este un drept fundamental al omului recunoscut la nivel internațional, indispensabil pentru exercitarea altor drepturi ale omului; întrucât dreptul la educație implică faptul că învățământul primar este obligatoriu și universal și este accesibil tuturor;

| D. | întrucât UNICEF estimează că peste 168 de milioane de copii au pierdut un an întreg de educație din cauza închiderii școlilor în urma restricțiilor de deplasare a persoanelor impuse în contextul pandemiei de COVID-19, în timp ce datele UNESCO arată că învățământul a fost perturbat în mod semnificativ pentru 800 de milioane de elevi din întreaga lume, care au pierdut în medie două treimi dintr-un an școlar; |
| --- | --- |

D.

întrucât UNICEF estimează că peste 168 de milioane de copii au pierdut un an întreg de educație din cauza închiderii școlilor în urma restricțiilor de deplasare a persoanelor impuse în contextul pandemiei de COVID-19, în timp ce datele UNESCO arată că învățământul a fost perturbat în mod semnificativ pentru 800 de milioane de elevi din întreaga lume, care au pierdut în medie două treimi dintr-un an școlar;

| E. | întrucât, din martie 2020, aproximativ 194 de țări au fost nevoite să închidă școli pe întregul lor teritoriu din cauza pandemiei de COVID-19, ceea ce a afectat peste 1,8 miliarde de elevi la nivel mondial și le-a împiedicat accesul la educație și la alte avantaje vitale furnizate de școli; întrucât școlile din unele regiuni sunt încă închise; întrucât închiderea școlilor a expus din ce în ce mai mult copiii la violență, abuz și exploatare, inclusiv în căminele lor; întrucât închiderea parțială sau totală a școlilor afectează cel mai mult copiii vulnerabili și marginalizați, prin creșterea disparităților existente în cadrul sistemelor de învățământ și prin perturbarea tuturor aspectelor vieții lor cotidiene; |
| --- | --- |

E.

întrucât, din martie 2020, aproximativ 194 de țări au fost nevoite să închidă școli pe întregul lor teritoriu din cauza pandemiei de COVID-19, ceea ce a afectat peste 1,8 miliarde de elevi la nivel mondial și le-a împiedicat accesul la educație și la alte avantaje vitale furnizate de școli; întrucât școlile din unele regiuni sunt încă închise; întrucât închiderea școlilor a expus din ce în ce mai mult copiii la violență, abuz și exploatare, inclusiv în căminele lor; întrucât închiderea parțială sau totală a școlilor afectează cel mai mult copiii vulnerabili și marginalizați, prin creșterea disparităților existente în cadrul sistemelor de învățământ și prin perturbarea tuturor aspectelor vieții lor cotidiene;

| F. | întrucât, potrivit UNICEF, o treime din copiii din întreaga lume nu au acces la internet, ceea ce creează o barieră în calea accesului la învățarea la distanță/digitală; întrucât va fi nevoie de programe de învățare și predare la distanță și după pandemia de COVID-19, în special în țările afectate de dezastre naturale și conflicte; întrucât învățarea on-line a creat noi provocări pentru profesori în ceea ce privește facilitarea procesului de învățare al elevilor și menținerea interacțiunii sociale; întrucât pandemia de COVID-19 și măsurile inovatoare accelerate luate pentru a asigura învățarea continuă a copiilor oferă o oportunitate de a regândi educația pentru a fi mai orientată spre viitor, mai incluzivă, mai flexibilă și mai rezilientă; întrucât programele de învățare la distanță trebuie să fie accesibile tuturor copiilor, ținând seama de provocările socioeconomice cu care se pot confrunta copiii, precum și de lipsa accesului lor la internet, la transmisii sau la mijloacele de informare în masă digitale; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit UNICEF, o treime din copiii din întreaga lume nu au acces la internet, ceea ce creează o barieră în calea accesului la învățarea la distanță/digitală; întrucât va fi nevoie de programe de învățare și predare la distanță și după pandemia de COVID-19, în special în țările afectate de dezastre naturale și conflicte; întrucât învățarea on-line a creat noi provocări pentru profesori în ceea ce privește facilitarea procesului de învățare al elevilor și menținerea interacțiunii sociale; întrucât pandemia de COVID-19 și măsurile inovatoare accelerate luate pentru a asigura învățarea continuă a copiilor oferă o oportunitate de a regândi educația pentru a fi mai orientată spre viitor, mai incluzivă, mai flexibilă și mai rezilientă; întrucât programele de învățare la distanță trebuie să fie accesibile tuturor copiilor, ținând seama de provocările socioeconomice cu care se pot confrunta copiii, precum și de lipsa accesului lor la internet, la transmisii sau la mijloacele de informare în masă digitale;

| G. | întrucât consecințele economice ale pandemiei de COVID-19 asupra părinților au afectat la rândul lor sănătatea, bunăstarea și accesul copiilor lor la educație; întrucât închiderea școlilor a surprins părinții nepregătiți pentru învățământul la distanță și școlarizarea la domiciliu; întrucât unii părinți care lucrează, dar nu dispun de mijloace financiare sau de alternative, au fost obligați să își lase copiii singuri acasă, iar alții, în special femeile, au fost forțați să își părăsească locul de muncă, ceea ce a condus familiile în sărăcie; |
| --- | --- |

G.

întrucât consecințele economice ale pandemiei de COVID-19 asupra părinților au afectat la rândul lor sănătatea, bunăstarea și accesul copiilor lor la educație; întrucât închiderea școlilor a surprins părinții nepregătiți pentru învățământul la distanță și școlarizarea la domiciliu; întrucât unii părinți care lucrează, dar nu dispun de mijloace financiare sau de alternative, au fost obligați să își lase copiii singuri acasă, iar alții, în special femeile, au fost forțați să își părăsească locul de muncă, ceea ce a condus familiile în sărăcie;

| H. | întrucât peste 90 % din țări au introdus o formă de învățare la distanță în timpul închiderii de urgență a școlilor; întrucât învățarea la distanță a adus beneficii mai ales copiilor din învățământul primar și secundar, expunându-i pe cei din învățământul preșcolar riscului de a nu fi pregătiți pentru școala primară; |
| --- | --- |

H.

întrucât peste 90 % din țări au introdus o formă de învățare la distanță în timpul închiderii de urgență a școlilor; întrucât învățarea la distanță a adus beneficii mai ales copiilor din învățământul primar și secundar, expunându-i pe cei din învățământul preșcolar riscului de a nu fi pregătiți pentru școala primară;

| I. | întrucât, de la începutul pandemiei de COVID-19, elevii din întreaga lume au pierdut aproximativ 1,8 mii de miliarde de ore de învățare cu prezență fizică și, la nivel mondial, nu au fost luate peste 39 de miliarde de mese în școli din cauza închiderii acestora (4); |
| --- | --- |

I.

întrucât, de la începutul pandemiei de COVID-19, elevii din întreaga lume au pierdut aproximativ 1,8 mii de miliarde de ore de învățare cu prezență fizică și, la nivel mondial, nu au fost luate peste 39 de miliarde de mese în școli din cauza închiderii acestora (4);

| J. | întrucât, cu mult înainte de pandemia de COVID-19, lumea se confrunta deja cu o criză mondială în domeniul educației, provocată nu numai de accesul dificil la educație din cauza sărăciei, a drumului lung până la cea mai apropiată școală, a normelor de gen dăunătoare, a discriminării grupurilor vulnerabile, a riscurilor de mediu și a conflictelor, ci și de o școlarizare care nu duce neapărat la învățare; întrucât pandemia a acutizat situația critică a copiilor în mai multe zone de conflict, care se caracterizează adesea, printre altele, printr-o insecuritate crescută, o vulnerabilitate mai mare la efectele schimbărilor climatice și atacuri asupra instituțiilor de învățământ, expunând copiii la un risc sporit de a fi recrutați în conflicte, ceea ce reprezintă o încălcare gravă a drepturilor copilului și a dreptului internațional umanitar; întrucât 617 milioane de copii și adolescenți din întreaga lume nu reușesc să dobândească competențe minime la citire (5) și matematică, chiar dacă două treimi dintre ei merg la școală; |
| --- | --- |

J.

întrucât, cu mult înainte de pandemia de COVID-19, lumea se confrunta deja cu o criză mondială în domeniul educației, provocată nu numai de accesul dificil la educație din cauza sărăciei, a drumului lung până la cea mai apropiată școală, a normelor de gen dăunătoare, a discriminării grupurilor vulnerabile, a riscurilor de mediu și a conflictelor, ci și de o școlarizare care nu duce neapărat la învățare; întrucât pandemia a acutizat situația critică a copiilor în mai multe zone de conflict, care se caracterizează adesea, printre altele, printr-o insecuritate crescută, o vulnerabilitate mai mare la efectele schimbărilor climatice și atacuri asupra instituțiilor de învățământ, expunând copiii la un risc sporit de a fi recrutați în conflicte, ceea ce reprezintă o încălcare gravă a drepturilor copilului și a dreptului internațional umanitar; întrucât 617 milioane de copii și adolescenți din întreaga lume nu reușesc să dobândească competențe minime la citire (5) și matematică, chiar dacă două treimi dintre ei merg la școală;

| K. | întrucât pandemia de COVID-19 a eliminat 20 de ani de câștiguri educaționale; întrucât 101 milioane suplimentare de copii – 9 % dintre cei din clasele 1-8 – au scăzut sub nivelurile minime de competență în materie de citire în 2020 (6); |
| --- | --- |

K.

întrucât pandemia de COVID-19 a eliminat 20 de ani de câștiguri educaționale; întrucât 101 milioane suplimentare de copii – 9 % dintre cei din clasele 1-8 – au scăzut sub nivelurile minime de competență în materie de citire în 2020 (6);

| L. | întrucât se estimează că, până în 2030, încă 825 milioane de copii nu vor ajunge la vârsta adultă cu competențele de nivel secundar de care au nevoie în muncă și viață; întrucât milioane de copii și tineri care frecventau în mod regulat școala nu își dezvoltă cunoștințele și competențele de care au nevoie pentru a intra cu succes pe piața muncii, a-și valorifica întregul potențial și a-și aduce contribuția la comunitățile lor; |
| --- | --- |

L.

întrucât se estimează că, până în 2030, încă 825 milioane de copii nu vor ajunge la vârsta adultă cu competențele de nivel secundar de care au nevoie în muncă și viață; întrucât milioane de copii și tineri care frecventau în mod regulat școala nu își dezvoltă cunoștințele și competențele de care au nevoie pentru a intra cu succes pe piața muncii, a-și valorifica întregul potențial și a-și aduce contribuția la comunitățile lor;

| M. | întrucât închiderea școlilor are un impact economic puternic deoarece îi împiedică pe copii și pe tineri să își dezvolte competențele necesare, să își valorifice pe deplin potențialul și să se pregătească pentru viață, ceea ce provoacă șomaj și, astfel, inegalitate, conducând la mai puține oportunități; |
| --- | --- |

M.

întrucât închiderea școlilor are un impact economic puternic deoarece îi împiedică pe copii și pe tineri să își dezvolte competențele necesare, să își valorifice pe deplin potențialul și să se pregătească pentru viață, ceea ce provoacă șomaj și, astfel, inegalitate, conducând la mai puține oportunități;

| N. | întrucât, conform ONU, 11 milioane de elevi din ciclul secundar din întreaga lume, dintre care 5,2 milioane de fete, riscă să nu se întoarcă în sistemul de învățământ ca urmare a închiderii școlilor din cauza COVID-19 (7); întrucât cu cât copiii frecventează mai puțin școala, cu atât crește probabilitatea ca aceștia să abandoneze complet educația; întrucât această situație riscă să submineze rezultatele obținute în domeniul educației și în direcția atingerii ODD, în special a celor legate de reducerea sărăciei, sănătate și bunăstare și o educație de calitate; |
| --- | --- |

N.

întrucât, conform ONU, 11 milioane de elevi din ciclul secundar din întreaga lume, dintre care 5,2 milioane de fete, riscă să nu se întoarcă în sistemul de învățământ ca urmare a închiderii școlilor din cauza COVID-19 (7); întrucât cu cât copiii frecventează mai puțin școala, cu atât crește probabilitatea ca aceștia să abandoneze complet educația; întrucât această situație riscă să submineze rezultatele obținute în domeniul educației și în direcția atingerii ODD, în special a celor legate de reducerea sărăciei, sănătate și bunăstare și o educație de calitate;

| O. | întrucât închiderea școlilor are un impact diferit asupra genurilor și poate adânciri inegalitățile; întrucât se estimează că închiderea școlilor în timpul crizelor poate duce la creșterea sarcinii în rândul adolescentelor; întrucât fetele care nu frecventează școala sunt expuse în mod disproporționat riscului căsătoriilor timpurii și cu forța și exploatării sexuale; întrucât se estimează că alte două milioane de cazuri de mutilare genitală a femeilor ar putea avea loc în următorul deceniu; întrucât un număr semnificativ de fete ar putea fi împiedicate să se întoarcă la școală după redeschiderea școlilor, având în vedere anumite politici discriminatorii care interzic accesul la școală al fetelor însărcinate și al tinerelor mame; |
| --- | --- |

O.

întrucât închiderea școlilor are un impact diferit asupra genurilor și poate adânciri inegalitățile; întrucât se estimează că închiderea școlilor în timpul crizelor poate duce la creșterea sarcinii în rândul adolescentelor; întrucât fetele care nu frecventează școala sunt expuse în mod disproporționat riscului căsătoriilor timpurii și cu forța și exploatării sexuale; întrucât se estimează că alte două milioane de cazuri de mutilare genitală a femeilor ar putea avea loc în următorul deceniu; întrucât un număr semnificativ de fete ar putea fi împiedicate să se întoarcă la școală după redeschiderea școlilor, având în vedere anumite politici discriminatorii care interzic accesul la școală al fetelor însărcinate și al tinerelor mame;

| P. | întrucât 129 de milioane de fete din întreaga lume nu frecventează școala, dintre care 32 de milioane de fete aflate în grupa de vârstă corespunzătoare învățământului primar, 30 de milioane de fete aflate în grupa de vârstă corespunzătoare învățământului secundar inferior și 67 de milioane de fete aflate în grupa de vârstă corespunzătoare învățământului secundar superior; întrucât mai puțin de jumătate dintre țările din întreaga lume au atins paritatea de gen în ceea ce privește participarea la învățământul primar; întrucât trecerea la învățarea la distanță îi expune pe copiii, în special pe fetele, din gospodăriile cele mai sărace și mai vulnerabile la un risc semnificativ de abandon școlar permanent sau pe perioade îndelungate; |
| --- | --- |

P.

întrucât 129 de milioane de fete din întreaga lume nu frecventează școala, dintre care 32 de milioane de fete aflate în grupa de vârstă corespunzătoare învățământului primar, 30 de milioane de fete aflate în grupa de vârstă corespunzătoare învățământului secundar inferior și 67 de milioane de fete aflate în grupa de vârstă corespunzătoare învățământului secundar superior; întrucât mai puțin de jumătate dintre țările din întreaga lume au atins paritatea de gen în ceea ce privește participarea la învățământul primar; întrucât trecerea la învățarea la distanță îi expune pe copiii, în special pe fetele, din gospodăriile cele mai sărace și mai vulnerabile la un risc semnificativ de abandon școlar permanent sau pe perioade îndelungate;

| Q. | întrucât nouă dintre primele 10 națiuni cu cele mai mari dificultăți în ceea ce privește educația fetelor se află în Africa Subsahariană, iar cealaltă națiune este Afganistanul, unde talibanii au privat efectiv fetele de educație după școala primară, ordonând redeschiderea școlilor secundare doar pentru băieți; întrucât politica neclară a talibanilor, promisiunile vagi și nerespectate privind educația fetelor fac ca milioane de fete afgane să se teamă, pe bună dreptate, pentru educația lor; întrucât au apărut mai multe inițiative internaționale ale unor universități și persoane fizice care oferă educație la distanță pentru fetele și femeile afgane; |
| --- | --- |

Q.

întrucât nouă dintre primele 10 națiuni cu cele mai mari dificultăți în ceea ce privește educația fetelor se află în Africa Subsahariană, iar cealaltă națiune este Afganistanul, unde talibanii au privat efectiv fetele de educație după școala primară, ordonând redeschiderea școlilor secundare doar pentru băieți; întrucât politica neclară a talibanilor, promisiunile vagi și nerespectate privind educația fetelor fac ca milioane de fete afgane să se teamă, pe bună dreptate, pentru educația lor; întrucât au apărut mai multe inițiative internaționale ale unor universități și persoane fizice care oferă educație la distanță pentru fetele și femeile afgane;

| R. | întrucât, potrivit mai multor autorități naționale și regionale de aplicare a legii, copiii care nu sunt școlarizați – în special fetele și copiii din medii defavorizate, cum ar fi copiii aparținând minorităților, cei din zonele rurale, copiii indigeni sau migranți, inclusiv refugiați, copiii cu dizabilități și copiii aflați în îngrijire, precum și copiii care și-au pierdut părinții și/sau bunicii în urma pandemiei de COVID-19, printre alții – sunt vulnerabili în mod disproporționat la exploatare, munca copiilor, violența domestică, inclusiv în calitate de martori la violență, agresivitatea online și alte infracțiuni, precum exploatarea și abuzul sexual (8); |
| --- | --- |

R.

întrucât, potrivit mai multor autorități naționale și regionale de aplicare a legii, copiii care nu sunt școlarizați – în special fetele și copiii din medii defavorizate, cum ar fi copiii aparținând minorităților, cei din zonele rurale, copiii indigeni sau migranți, inclusiv refugiați, copiii cu dizabilități și copiii aflați în îngrijire, precum și copiii care și-au pierdut părinții și/sau bunicii în urma pandemiei de COVID-19, printre alții – sunt vulnerabili în mod disproporționat la exploatare, munca copiilor, violența domestică, inclusiv în calitate de martori la violență, agresivitatea online și alte infracțiuni, precum exploatarea și abuzul sexual (8);

| S. | întrucât, pe lângă costurile sociale enorme, conform estimărilor Băncii Mondiale, o închidere de cinci luni a școlilor la nivel mondial ar putea genera pierderi în materie de învățare în valoare actuală de 10 mii de miliarde USD; întrucât pierderile în materie de învățare pot avea un cost pentru economie de până la 161 milioane USD per zi; |
| --- | --- |

S.

întrucât, pe lângă costurile sociale enorme, conform estimărilor Băncii Mondiale, o închidere de cinci luni a școlilor la nivel mondial ar putea genera pierderi în materie de învățare în valoare actuală de 10 mii de miliarde USD; întrucât pierderile în materie de învățare pot avea un cost pentru economie de până la 161 milioane USD per zi;

| T. | întrucât închiderea școlilor a fost, din păcate, esențială pentru a limita răspândirea COVID-19; întrucât școlile sunt mai mult decât locuri în care copiii pot învăța, ele reprezentând și locuri de întâlnire și centre de sprijin psihosocial și de sănătate mintală; întrucât, conform UNESCO și UNICEF, închiderea școlilor nu afectează doar dreptul la educație, ci și dreptul la sănătate, peste 80 de milioane de copii neputând să beneficieze de vaccinarea primară din cauza închiderii școlilor; întrucât închiderea școlilor înseamnă că profesorii nu mai pot detecta semne de abuz sau de lipsă de îngrijire din partea părinților; întrucât, potrivit Biroului de cercetare Innocenti al UNICEF și Programului Alimentar Mondial, închiderea școlilor afectează, de asemenea, dreptul la o alimentație bună și accesul la o masă zilnică; întrucât programele de alimentație în școli pot oferi stimulente pentru ca cei mai vulnerabili copii să se întoarcă la școală; întrucât închiderea școlilor afectează grav bunăstarea mintală a copiilor, deoarece aceștia pot fi expuși violenței și stresului acasă; întrucât închiderea școlilor poate conduce la tulburări psihosociale acute și pe termen lung, inclusiv depresie, anxietate sporită și sinucidere, deoarece copiii sunt privați de contacte sociale; |
| --- | --- |

T.

întrucât închiderea școlilor a fost, din păcate, esențială pentru a limita răspândirea COVID-19; întrucât școlile sunt mai mult decât locuri în care copiii pot învăța, ele reprezentând și locuri de întâlnire și centre de sprijin psihosocial și de sănătate mintală; întrucât, conform UNESCO și UNICEF, închiderea școlilor nu afectează doar dreptul la educație, ci și dreptul la sănătate, peste 80 de milioane de copii neputând să beneficieze de vaccinarea primară din cauza închiderii școlilor; întrucât închiderea școlilor înseamnă că profesorii nu mai pot detecta semne de abuz sau de lipsă de îngrijire din partea părinților; întrucât, potrivit Biroului de cercetare Innocenti al UNICEF și Programului Alimentar Mondial, închiderea școlilor afectează, de asemenea, dreptul la o alimentație bună și accesul la o masă zilnică; întrucât programele de alimentație în școli pot oferi stimulente pentru ca cei mai vulnerabili copii să se întoarcă la școală; întrucât închiderea școlilor afectează grav bunăstarea mintală a copiilor, deoarece aceștia pot fi expuși violenței și stresului acasă; întrucât închiderea școlilor poate conduce la tulburări psihosociale acute și pe termen lung, inclusiv depresie, anxietate sporită și sinucidere, deoarece copiii sunt privați de contacte sociale;

| U. | întrucât abandonul școlar accentuează inegalitățile sociale și poate afecta stabilitatea și prosperitatea unei țări, punând astfel în pericol viitorul a milioane de copii din lume și afectând grav o întreagă generație, întrucât educația s-a dovedit esențială pentru combaterea extremismului și a radicalizării copiilor și tinerilor; |
| --- | --- |

U.

întrucât abandonul școlar accentuează inegalitățile sociale și poate afecta stabilitatea și prosperitatea unei țări, punând astfel în pericol viitorul a milioane de copii din lume și afectând grav o întreagă generație, întrucât educația s-a dovedit esențială pentru combaterea extremismului și a radicalizării copiilor și tinerilor;

| V. | întrucât, potrivit Raportului UNHCR privind educația din 2021, jumătate dintre copiii refugiați nu frecventează școala; întrucât copiii refugiați sunt excluși de la oportunitățile de învățare la distanță; întrucât condițiile de viață în spații supraaglomerate ale copiilor refugiați, în special ale celor care trăiesc în tabere de refugiați, facilitează adesea răspândirea virusului și împiedică respectarea normelor sanitare; întrucât criza COVID-19 din tabere constituie o criză pentru copii, deoarece mulți dintre ei prezintă deja un sistem imunitar slăbit sau probleme de sănătate subiacente în anii lor de formare, ceea ce creează un risc ridicat ca aceștia să dezvolte cazuri mai grave atunci când sunt infectați cu acest virus mortal; întrucât majoritatea taberelor de refugiați nu dispun de servicii de sănătate adecvate pentru a răspunde în mod cuvenit nevoilor copiilor și familiilor acestora; |
| --- | --- |

V.

întrucât, potrivit Raportului UNHCR privind educația din 2021, jumătate dintre copiii refugiați nu frecventează școala; întrucât copiii refugiați sunt excluși de la oportunitățile de învățare la distanță; întrucât condițiile de viață în spații supraaglomerate ale copiilor refugiați, în special ale celor care trăiesc în tabere de refugiați, facilitează adesea răspândirea virusului și împiedică respectarea normelor sanitare; întrucât criza COVID-19 din tabere constituie o criză pentru copii, deoarece mulți dintre ei prezintă deja un sistem imunitar slăbit sau probleme de sănătate subiacente în anii lor de formare, ceea ce creează un risc ridicat ca aceștia să dezvolte cazuri mai grave atunci când sunt infectați cu acest virus mortal; întrucât majoritatea taberelor de refugiați nu dispun de servicii de sănătate adecvate pentru a răspunde în mod cuvenit nevoilor copiilor și familiilor acestora;

| W. | întrucât distribuția inegală la nivel mondial a vaccinurilor împotriva COVID-19 afectează în mod disproporționat țările cu venituri mici, |
| --- | --- |

W.

întrucât distribuția inegală la nivel mondial a vaccinurilor împotriva COVID-19 afectează în mod disproporționat țările cu venituri mici,

| 1. | recunoaște și își exprimă aprecierea pentru activitatea cadrelor didactice, a educatorilor și a personalului auxiliar, care s-au adaptat rapid la situația cauzată de pandemia de COVID-19 și au asigurat continuarea procesului de învățare pentru copii și adolescenți; salută inițiativele organizațiilor societății civile de la nivel internațional și local, ale cetățenilor și ale întreprinderilor de a pune la dispoziția copiilor tehnologia informației și comunicațiilor, cursuri de învățare la distanță și alte materiale de învățare, în special în țările în care copiii au acces limitat la învățarea la distanță sau nu au deloc acces la învățare; îndeamnă Comisia, Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și statele membre să promoveze o abordare bazată pe drepturile copilului în eforturile globale de atenuare a impactului pandemiei de COVID-19 asupra accesului copiilor la educație, care să aibă drept fundamente principiile nediscriminării, acțiunii în interesul superior al copilului și participării copiilor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | recunoaște că educația reprezintă un element transversal relevant pentru toate dimensiunile dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută angajamentele asumate în cadrul Conferinței mondiale privind educația în spiritul dezvoltării durabile, organizată de UNESCO în 2021, și adoptarea Declarației de la Berlin; insistă asupra asigurării unei educații de calitate pentru toți copiii, ca factor favorizant pentru toate ODD, și subliniază importanța integrării educației în spiritul dezvoltării durabile în toate nivelurile educației și formării, de la educația timpurie la învățământul terțiar și educația adulților, inclusiv educația și formarea profesională, învățarea nonformală și cea informală; |
| --- | --- |

3.

| 4. | insistă ca UE să arate calea de urmat în calitate de putere în domeniul educațional care le permite statelor membre să își exercite pe deplin capacitatea de a sprijini educația copiilor din întreaga lume și să își afirme convingerile cu privire la această chestiune; subliniază rolul-cheie al viitorului spațiu european al educației prin faptul că va oferi o oportunitate importantă pentru o mai mare cooperare internațională cu scopul de a stabili sinergii în educație și în afara Europei, astfel încât să se elaboreze abordări și soluții comune la probleme comune; îndeamnă Comisia să își intensifice eforturile pentru a defini o strategie în acest scop, care să includă o descriere și obiective clare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că este esențial să se garanteze dreptul copiilor la educație și să i se dea fiecărui copil șansa de a se întoarce înapoi la școală și invită Comisia, SEAE și statele membre să sprijine autoritățile țărilor terțe să acorde prioritate deschiderii școlilor în cadrul planurilor lor de redresare, inclusiv să acorde sprijin profesorilor pentru a-i ajuta pe copii să recupereze învățarea pierdută și sprijin pentru bunăstarea copiilor, deoarece școlile sunt esențiale pentru educația, siguranța, sănătatea, alimentația și bunăstarea generală a copiilor; invită Comisia, SEAE și statele membre să sprijine autoritățile din țările terțe să asigure posibilitatea tuturor copiilor de a se bucura de dreptul la învățământ primar și să ia măsurile necesare pentru a asigura disponibilitatea și accesibilitatea învățământului secundar; invită, de asemenea, Comisia, SEAE și statele membre să sprijine autoritățile din țările terțe să elaboreze și să pună în aplicare metode digitale de învățare și predare și să faciliteze accesul la internet pentru toți; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că planurile naționale de redresare și programele de asistență desfășurate de către UE și instituțiile financiare internaționale trebuie să acorde prioritate îmbunătățirii mobilizării resurselor naționale, protejării și creșterii semnificative a cheltuielilor naționale pentru sectoarele sociale, în special pentru educație și sănătate, precum și îmbunătățirii calității acestor cheltuieli; insistă, în acest context, asupra asigurării unei alocări și finanțări echitabile, astfel încât copiii, în special fetele, tinerii și familiile dezavantajate, sărace și marginalizate să nu fie lăsate în urmă; subliniază că interesul superior al copilului trebuie să ghideze toate eforturile de atenuare a impactului pandemiei de COVID-19 asupra accesului la educație și că astfel de măsuri trebuie să respecte drepturile copiilor de a fi informați, de a li se consolida capacitățile și de a li se oferi oportunitatea de a se face auziți; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că este esențial să se țină seama de situația socială a părinților și să se sprijine familiile cărora li s-au diminuat veniturile ca urmare a repercusiunilor economice ale pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

7.

| 8. | recunoaște că obținerea unei educații de calitate trebuie să fie o prioritate în cadrul asistenței oficiale pentru dezvoltare a UE și a statelor membre; |
| --- | --- |

8.

| 9. | constată că strămutarea forțată duce la creșterea numărului de persoane care trăiesc în medii de refugiați; invită Comisia să sprijine transmiterea competențelor în taberele de refugiați și un sprijin educațional puternic al refugiaților și al persoanelor strămutate, în vederea susținerii integrării și a implicării acestora în activități generatoare de venituri; |
| --- | --- |

9.

| 10. | este preocupat de impactul financiar pe care pandemia îl are în continuare asupra finanțării educației, întrucât majoritatea statelor membre ale UNESCO nu au atins încă pragul de 4–6 % din PIB sau de 15–20 % din cheltuielile publice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază inegalitățile în cadrul combaterii pandemiei din cauza accesului inegal la vaccinuri, ceea ce a condus la capacități de protecție variabile; subliniază că pandemiei i se poate pune capăt doar la nivel global și că vaccinurile trebuie să fie accesibile tuturor; invită statele membre să își sporească contribuțiile la programul COVAX al ONU, precum și eficiența globală a acestui program pentru a garanta un acces suficient al țărilor terțe la vaccinurile împotriva COVID-19, astfel încât acestea să poată organiza campanii naționale de vaccinare împotriva COVID-19 în conformitate cu orientările stabilite de autoritățile naționale competente din domeniul sănătății publice și de OMS, pentru a asigura o întoarcere rapidă în școli; îndeamnă Comisia, SEAE și statele membre să colaboreze îndeaproape cu aliații lor transatlantici și cu partenerii internaționali pentru a stimula aprovizionarea globală cu vaccinuri împotriva COVID-19, asigurând distribuirea echitabilă către țările și populațiile care au cea mai mare nevoie de ele și urmărind să îmbunătățească accesul global la produse medicale legate de COVID-19 la prețuri accesibile și să abordeze constrângerile de producție și deficitele de aprovizionare la nivel mondial; |
| --- | --- |

11.

| 12. | îndeamnă UE, împreună cu SUA și cu alți membri ai Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), să extindă producția și gama de opțiuni de aprovizionare pentru a asigura accesul echitabil la metode de diagnosticare, vaccinuri, mijloace terapeutice și la alte produse medicale relevante necesare pentru a limita, preveni și trata COVID-19 și pentru a se asigura că aceste obiective sunt îndeplinite până la cea de a 12-a Conferință ministerială a OMC; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia, SEAE și statele membre să sprijine autoritățile din țările terțe la finanțarea și punerea în aplicare a operațiunilor pentru o „școală sigură”, inclusiv prin furnizarea de produse de igienă și difuzarea de informații despre spălarea mâinilor și alte măsuri de igienă, precum și la menținerea continuității serviciilor de alimentație pentru copiii de vârstă școlară și adolescenți; subliniază că mesele și apa curată din școli sunt vitale pentru a asigura alimentația, creșterea și dezvoltarea copiilor, deoarece reprezintă un stimulent puternic pentru copii – în special pentru fete și pentru cei care provin din comunitățile cele mai sărace și marginalizate – să se întoarcă la școală după ridicarea restricțiilor; subliniază, în acest sens, rolul esențial pe care cadrele didactice și actorii societății civile, printre care organizațiile cu profil religios, comunitățile religioase și ONG-urile, îl pot avea în promovarea sănătății și combaterea pandemiei de COVID-19, precum și în sprijinirea copiilor și a familiilor acestora pentru a depăși provocările și dificultățile create de criza sanitară, pentru a le îmbunătăți bunăstarea și pentru a le oferi programe de formare și educație; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia, SEAE și statele membre să sprijine autoritățile din țările terțe la elaborarea unor planuri de reducere și gestionare a riscurilor în materie de educație prin planificarea rezilienței; subliniază că este important să se dezvolte și să se asigure planificarea pentru situații de urgență și planurile de răspuns la criză acum, pentru a reduce riscul transmiterii COVID-19 în școli și pentru a minimiza impactul închiderii școlilor asupra copiilor și familiilor acestora, în special asupra copiilor cei mai săraci și marginalizați, precum și asupra celor cu dizabilități grave; subliniază, în acest sens, necesitatea de a acorda prioritate copiilor din zonele de conflict și accesului acestora la o educație de calitate; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază impactul pe care închiderea școlilor l-ar putea avea asupra responsabilităților profesionale ale părinților, aceștia trebuind să se ocupe în același timp de copiii lor; subliniază importanța acordării unor resurse și a unei îndrumări adecvate a părinților care lucrează cu privire la educația la distanță, activitățile extracurriculare și metodele de sprijin psihologic pentru a găsi un echilibru între munca de acasă și școlarizarea la domiciliu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că este important să se acorde sprijin educațional și psihosocial copiilor și familiilor care trebuie să se autoizoleze pentru a reduce riscul de contagiune, cu scopul de a reduce stresul și anxietatea acasă; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia, SEAE și statele membre ale UE să sprijine autoritățile din țările terțe să emită în mod proactiv orientări privind cele mai bune practici pentru învățarea la distanță și să se asigure că sunt puse la dispoziție instrumente, programe de învățământ și tehnologii adecvate și sigure pentru copiii din familii cu venituri mici, copiii din mediul rural, indigeni și migranți, copiii marginalizați și copiii cu dizabilități sau cu dificultăți de învățare, copiii aflați în centre alternative de îngrijire, copiii din centrele de detenție, precum și cei care locuiesc în zone îndepărtate sau în medii în care sunt privați de libertate sau în care accesul la internet nu este omniprezent; subliniază potențialul educației digitale de a permite instituțiilor de învățământ să ajungă la toți copiii în mod rapid și la scară largă, promovând în același timp parteneriatele și implicând o gamă largă de actori din societatea civilă, precum și din sectorul public și privat; insistă totuși asupra faptului că investițiile în educația digitală trebuie să urmărească reducerea decalajului digital, să fie adaptate contextului, să fie în concordanță cu interesul superior al copilului și să nu fie în detrimentul sprijinirii infrastructurii de bază și a personalului din învățământ, precum și a învățării cu prezență fizică; reamintește, însă, că accesul la tehnologiile digitale nu a fost încă echitabil sau larg răspândit în timpul pandemiei; consideră că sunt necesare investiții considerabile în acest sector, atât în ceea ce privește formarea, cât și finanțarea; solicită UE și statelor sale membre să continue să furnizeze resurse educaționale accesibile și acces liber la instrumente digitale pentru profesori, părinți și cursanți; subliniază, în acest context, că toate instrumentele digitale ar trebui să garanteze viața privată a copiilor și protecția datelor cu caracter personal și că ar trebui acordată atenție conținuturilor care iau în considerare dimensiunea de gen, precum și diferențelor între condițiile de viață reale ale copiilor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia și SEAE să mențină o finanțare solidă pentru educație prin intermediul tuturor instrumentelor financiare disponibile ale UE, în conformitate cu criteriul de referință de 10 % privind educația din cadrul instrumentului Europa globală, și să pună la dispoziție mai multe fonduri, pentru a spori reziliența la crizele actuale și viitoare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia, SEAE și statele membre să sprijine autoritățile din țările terțe pentru a asigura îngrijirea adecvată a copiilor, inclusiv prin punerea în aplicare a unui plan de urgență pentru îngrijirea copiilor orfani sau care nu beneficiază de o îngrijire adecvată din cauza unor cazuri grave de COVID-19 care necesită spitalizarea îngrijitorilor adulți; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să stabilească o legătură între posibilele activități de reducere a riscurilor legate de investiții și sprijinul financiar pentru accesul la educație și formare profesională, în special cu scopul de a crea o infrastructură și o formare adecvate pentru profesori, în cadrul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) – Europa globală; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia și SEAE să sprijine guvernele din țări terțe pentru a construi și dezvolta în continuare sisteme de învățământ mai solide și mai favorabile incluziunii, care să ia mai bine în considerare dimensiunea de gen și să fie însoțite de eradicarea tuturor formelor de violență bazată pe sex împotriva femeilor și fetelor; reamintește că accesul femeilor la educație a fost stabilit de către ONU ca un drept fundamental; consideră că îmbunătățirea educației fetelor și sprijinirea participării femeilor la educație și la cariere în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM), în mod prioritar, ar trebui să fie un obiectiv politic central al UE și al comunității internaționale în materie de dezvoltare; insistă, în acest sens, asupra necesității ca fetele să își poată finaliza educația și să aibă acces la informații și servicii adecvate vârstei lor, fără discriminare, fără prejudecăți de gen și cu șanse egale de a-și valorifica potențialul; subliniază nevoia urgentă de a elimina barierele legate egalitatea de gen din cadrul învățământului, cum ar fi legile, politicile și normele socioculturale dăunătoare care împiedică fetele să își continue educația în caz de sarcină, căsătorie sau maternitate; încurajează contracararea stereotipurilor de gen și a normelor socioculturale dăunătoare prin educație și prevenirea violenței cu ajutorul unor programe educaționale care țin seama de dimensiunea de gen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | condamnă faptul că milioane de fete din întreaga lume nu au acces la educație, ceea ce le expune la dependență și la un risc mai ridicat de violență și exploatare, în special în cazurile în care autoritățile aflate la putere le refuză în mod sistematic femeilor și fetelor accesul la educație, la muncă și la viața publică; respinge utilizarea abuzivă și instrumentalizarea oricărei practici care creează discriminare în accesul la educație și impune închiderea școlilor; solicită să se pună capăt acestor practici și să se redeschidă toate școlile pentru fete și femei; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Comisia și SEAE să mențină și să consolideze în continuare realizările din ultimii 20 de ani în ceea ce privește educația femeilor și fetelor din Afganistan; solicită să se aloce fondurile necesare în cadrul pachetului de ajutor umanitar al UE pentru Afganistan pentru a permite organizațiilor internaționale și locale să faciliteze redeschiderea unităților de învățământ pentru femei și fete și să dezvolte programe de învățare la distanță ca măsură temporară; solicită să se acorde o atenție similară educației copiilor și tinerilor afgani din țările care găzduiesc refugiați afgani; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că dreptul la educație și informare privind sănătatea sexuală și reproductivă, planificarea familială, metodele moderne de contracepție, avortul legal și în condiții de siguranță, precum și asistența medicală maternă, prenatală și postnatală trebuie să fie garantat pentru toate persoanele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia, SEAE și statele membre, precum și guvernele naționale ale țărilor terțe să elaboreze programe specifice pentru a gestiona și a atenua impactul psihosocial și asupra sănătății mintale al epidemiei de COVID-19 în cazul copiilor, profesorilor și comunităților acestora, precum și să conceapă campanii specifice de prevenire destinate copiilor, părinților și profesorilor cu privire la riscurile pe care le prezintă utilizarea internetului, cum ar fi hărțuirea, traficul, abuzul sexual și hărțuirea on-line și să promoveze planuri speciale de asistență pentru copiii care au fost victime ale acestor practici și pentru părinții acestora; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază necesitatea unor programe cuprinzătoare de educație sexuală adecvate vârstei, bazate pe dovezi, pentru a reduce vulnerabilitatea fetelor și a tinerelor femei la sarcini timpurii și nedorite, căsătoriile copiilor, prostituția, transmiterea HIV și violența bazată pe gen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | constată că, în regiunea subsahariană, ponderea elevilor în raport cu profesioniștii cu formare rămâne ridicată, în pofida diferitelor eforturi ale Uniunii și a asistenței pe care o oferă; subliniază mediile regionale de 58 de elevi pentru fiecare profesor format, la nivel primar, și de 43 de elevi pentru fiecare cadru didactic format, la nivel secundar; atrage atenția că numeroase țări în curs de dezvoltare întâmpină dificultăți în utilizarea eficientă a resurselor și că, foarte adesea, creșterea cheltuielilor pentru educație nu se traduce prin mai multă învățare și îmbunătățirea capitalului uman; subliniază rolul profesorilor de la toate nivelurile în facilitarea învățării, importanța tehnologiei pentru învățare și gestionarea eficientă a școlilor și a sistemelor educaționale din aceste țări; reamintește că, potrivit UNESCO, trebuie angajați cel puțin 15 milioane de profesori pentru a atinge obiectivele legate de educație în Africa Subsahariană până în 2030, în conformitate cu ODD 4; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia, SEAE și statele membre să sprijine autoritățile din țările partenere să abordeze provocările din sistemele lor de învățământ pentru a putea face față crizelor viitoare, astfel încât sistemele respective să devină mai reziliente și mai favorabile incluziunii, prin punerea în aplicare a programelor de redresare a educației și protejarea bugetelor pentru educație, prin investiții specifice într-o educație de calitate, accesibilă și favorabilă incluziunii, inclusiv în instrumente legate de tehnologia educației, în formarea cadrelor didactice și în alte resurse, pentru a se asigura că copiii și tinerii își valorifică pe deplin potențialul, sunt pregătiți pentru viață și nu pierd oportunități de intrare pe piața muncii mai târziu în viață, respectând în același timp drepturile și nevoile de educație ale fiecărui copil; subliniază că programele de învățare la distanță concepute pentru a face față crizelor viitoare trebuie să cuprindă diferite materiale de învățare, inclusiv materiale tipărite, pentru a fi accesibile celor mai defavorizați și marginalizați copii; |
| --- | --- |

28.

| 29. | salută Declarația UNESCO de la Paris: un apel global la investiții în viitorul educației; îndeamnă țările din întreaga lume să considere educația mai degrabă o investiție decât o cheltuială; consideră că asistența financiară adecvată și eficientă pentru educație este o condiție prealabilă pentru eliminarea sărăciei și îmbunătățirea calității vieții, în special într-un moment în care resursele publice sunt din ce în ce mai limitate de cereri concurente în sectoare grav afectate precum sănătatea și educația; îndeamnă Comisia și statele membre să sporească în mod considerabil finanțarea pentru educație în cadrul strategiilor lor internaționale pentru dezvoltare și ajutor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că tinerii reprezintă cele mai valoroase atuuri pentru a stimula dezvoltarea economică a continentului; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reamintește că comunitatea mondială s-a angajat să îmbunătățească calitatea educației până în 2030 (ODD 4); |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită intensificarea schimburilor educaționale internaționale între tinerii din Africa și UE, prin programe precum Erasmus și Erasmus pentru tineri antreprenori, menite să ajute noii antreprenori să dobândească competențele relevante în gestionarea întreprinderilor; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită statele membre să țină seama de faptul că criza sanitară provocată de COVID-19 a înrăutățit situația persoanelor deținute în taberele din Siria și să repatrieze imediat toți copiii europeni deținuți în aceste tabere, asigurându-se că interesul superior al copilului este cel mai important lucru avut în vedere; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază importanța includerii în planurile de redresare a formării profesionale și a programelor de tip „a doua șansă” pentru a ajuta copiii și tinerii să intre pe piața muncii; invită Comisia, SEAE, statele membre și țările terțe să le ofere tinerilor perspective de viitor pozitive; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că este important ca investițiile în formare și educație să fie însoțite de sprijin pentru crearea de locuri de muncă, cu scopul de a oferi o perspectivă mai bună viitoarei generații de tineri din Africa și din alte regiuni în curs de dezvoltare; observă importanța deosebită a parteneriatului public-privat în atingerea ODD 8 privind accesul la locuri de muncă decente; reamintește importanța învățământului secundar și a formării profesionale, esențiale pentru capacitatea de inserție profesională a tinerilor și dezvoltarea durabilă; remarcă, de asemenea, că populația tânără în creștere din Africa necesită, în primul rând, sprijinul unei educații de calitate și promovarea formării competențelor profesionale pentru a spori mobilitatea și accesul la piețe și drepturi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită Uniunii să încurajeze investițiile în formarea profesională și învățarea pe tot parcursul vieții, precum și consolidarea structurilor educaționale, în cooperare cu sectorul privat, pentru a valorifica capitalul uman; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază importanța unei dezvoltări profesionale continue și a unui sprijin financiar mai mare pentru cadrele didactice, oferindu-le posibilitatea de a aborda pierderile în materie de învățare în rândul elevilor lor, pentru a putea reacționa la circumstanțele sociale individuale, la situațiile familiale și la aspectele de sănătate mintală ale acestora, precum și pentru a integra tehnologia digitală în procesul lor de predare; subliniază necesitatea urgentă de a profita de oportunitate și a utiliza fondurile de redresare acordate în contextul pandemiei de COVID-19 și măsurile inovatoare accelerate folosite pentru a asigura învățarea la distanță în timpul pandemiei cu scopul de a regândi educația și de a construi sisteme care să fie mai orientate spre viitor, mai incluzive, mai flexibile și mai reziliente; este de părere că aceste noi abordări trebuie să răspundă pierderilor în materie de învățare, să prevină abandonul școlar și să asigure bunăstarea socială și emoțională a elevilor, a profesorilor și a personalului; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază rolul învățării nonformale și al celei informale, al educației pentru cetățenie și al voluntariatului; solicită Comisiei să sprijine țările terțe în ceea ce privește îmbunătățirea recunoașterii competențelor non-tehnice; insistă asupra promovării practicilor de solidaritate și mentorat intergenerațional pentru a reduce inegalitățile, excluziunea și părăsirea timpurie a școlii; |
| --- | --- |

38.

| 39. | solicită accelerarea schimburilor globale de cunoștințe și a mobilității la toate nivelurile de educație și între țări și regiuni și în cadrul acestora, recunoscând în același timp istoria complexă și contestată a relațiilor mondiale și subliniind importanța de a promova patrimoniul, identitatea culturală, istoria, arta și cetățenia mondială prin educație; ia act, în acest scop, de posibilitatea de a combina schimburile online și călătoriile; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază importanța de a desfășura și consolida activități de sensibilizare cu privire la schimbările climatice și protecția mediului și impactul acestora asupra copiilor și a generațiilor viitoare; solicită ca educația în domeniul mediului să devină o componentă esențială a programelor școlare; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază rolul important al educației fizice în școli, întrucât activitatea fizică și un stil de viață sănătos sunt factori esențiali pentru a îmbunătăți sănătatea cursanților; solicită, prin urmare, Comisiei și SEAE să sprijine autoritățile naționale în ceea ce privește asigurarea unor facilități sportive suficiente și sigure în școli și formarea unor profesori de sport calificați; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atrage atenția asupra nevoii de a valorifica sinergiile dintre cultură și educație pentru a construi societăți sustenabile, incluzive și reziliente; solicită, în această privință, Comisiei și SEAE să sprijine autoritățile naționale în integrarea artelor și a culturii în programele școlare și în activitățile extrașcolare pentru a îmbogăți experiențele educaționale și de învățare ale cursanților din țările terțe; |
| --- | --- |

42.

| 43. | consideră că guvernele naționale – și autoritățile lor naționale, regionale sau locale competente – trebuie să comunice cu copiii într-un mod adaptat acestora pentru a le explica măsurile luate pentru a limita răspândirea COVID-19 cu scopul de a-i sensibiliza cu privire la efectele, riscurile și pericolele generate de COVID-19 și a-i informa cu privire la drepturile lor; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază importanța dobândirii de competențe, în special prin învățarea cu prezență fizică, care să le permită copiilor să progreseze de-a lungul vieții, de exemplu în ceea ce privește relațiile personale, competențele de studiu, empatia și cooperarea; subliniază importanța accesului copiilor la joacă și la activități recreative ca element-cheie al dezvoltării lor, astfel cum se recunoaște la articolul 31 din Convenția cu privire la drepturile copilului a ONU; solicită să se ia măsuri pentru ca copiii să poată beneficia mai bine de activitățile recreative și culturale, atât ca drepturi în sine, cât și ca mijloc de îmbunătățire a sănătății mintale și a bunăstării generale a copiilor; |
| --- | --- |

44.

| 45. | solicită din nou tuturor statelor membre ale ONU care nu au făcut încă acest lucru să ratifice Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, subliniind, în același timp, că este important ca acest instrument de bază pentru drepturile omului să fie utilizat în mod eficient în întreaga lume; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază necesitatea de a evalua, urmări și monitoriza în mod adecvat impactul inițiativelor puse în aplicare în timpul crizei, pentru a identifica lacunele și neajunsurile și a determina modul în care acestea pot fi evitate; |
| --- | --- |

46.

| 47. | se angajează să introducă educația ca subiect central al discuțiilor din cadrul lucrărilor delegațiilor parlamentare, în special prin intermediul adunărilor parlamentare paritare, cum ar fi Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE; |
| --- | --- |

47.

| 48. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Îndeosebi Observația generală nr. 5 privind măsurile generale de punere în aplicare a Convenției cu privire la drepturile copilului; nr. 6 privind tratamentul copiilor neînsoțiți și separați în afara țării lor de origine; nr. 10 privind drepturile copiilor în justiția juvenilă; nr. 12 privind dreptul copilului de a fi ascultat; nr. 13 privind dreptul copilului de a nu fi supus niciunei forme de violență; nr. 14 privind dreptul copilului de a i se acorda prioritate interesului superior; nr. 15 privind dreptul copilului de a se bucura de cel mai înalt standard de sănătate posibil; și nr. 16 privind obligațiile statului în ceea ce privește impactul sectorului afacerilor asupra drepturilor copiilor.

(2)  JO C 232, 16.6.2021, p. 2.

(3)  JO C 474, 24.11.2021, p. 130.

(4)  Biroul de cercetare al UNICEF, COVID-19: Missing More Than a Classroom – The impact of school closures on children’s nutrition, ianuarie 2021.

(5)  UNESCO, Fișa informativă nr. 46, More Than One-Half of Children and Adolescents Are Not Learning Worldwide, septembrie 2017.

(6)  Raportul ONU privind obiectivele de dezvoltare durabilă pentru 2021, 15 iulie 2021.

(7)  UNESCO, How many students are at risk of not returning to school?, 30 iulie 2020.

(8)  Comunicatul de presă din 19 iunie 2020 al Europol intitulat „Exploiting isolation: sexual predators increasingly targeting children during COVID pandemic”.

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/54 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/54

---

P9_TA(2022)0139

Obținerea independenței economice a femeilor prin antreprenoriat și activități independente

Rezoluția Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la obținerea independenței economice a femeilor prin antreprenoriat și activități independente (2021/2080(INI))

(2022/C 465/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 21 alineatul (1), articolul 23 și articolul 33 alineatul (2) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 alineatul (1), articolul 23 și articolul 33 alineatul (2) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (COM(2020)0103),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 intitulată „Agenda europeană pentru competențe în scopul promovării competitivității durabile, a echității sociale și a rezilienței” (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 intitulată „Agenda europeană pentru competențe în scopul promovării competitivității durabile, a echității sociale și a rezilienței” (COM(2020)0274),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap (2021-2030)” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap (2021-2030)” (COM(2021)0101),

| — | având în vedere studiul din 2020 al Direcției Generale Rețele de Comunicare, Conținut și Tehnologie din cadrul Comisiei intitulat „Women in the Digital Age”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 2020 al Direcției Generale Rețele de Comunicare, Conținut și Tehnologie din cadrul Comisiei intitulat „Women in the Digital Age”,

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la factorii externi care reprezintă obstacole în calea antreprenoriatului femeilor europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la factorii externi care reprezintă obstacole în calea antreprenoriatului femeilor europene (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la egalitatea de gen și capacitarea femeilor în era digitală (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la egalitatea de gen și capacitarea femeilor în era digitală (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 octombrie 2017 referitoare la capacitarea economică a femeilor în sectoarele publice și private din UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 octombrie 2017 referitoare la capacitarea economică a femeilor în sectoarele publice și private din UE (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la capacitarea femeilor și a fetelor prin sectorul digital (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la capacitarea femeilor și a fetelor prin sectorul digital (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la eliminarea decalajului digital dintre femei și bărbați: participarea femeilor la economia digitală (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la eliminarea decalajului digital dintre femei și bărbați: participarea femeilor la economia digitală (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la perspectiva de gen în perioada crizei COVID-19 și după această criză (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la perspectiva de gen în perioada crizei COVID-19 și după această criză (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la Strategia UE privind egalitatea de gen (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la Strategia UE privind egalitatea de gen (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 iunie 2021 referitoare la promovarea egalității de gen în învățământul și carierele din domeniile științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 iunie 2021 referitoare la promovarea egalității de gen în învățământul și carierele din domeniile științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM) (8),

| — | având în vedere studiul intitulat „The Professional Status of Rural Women in the EU” (Statutul profesional al femeilor din mediul rural la nivelul UE) publicat în mai 2019 de către Departamentul tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale din cadrul Direcției Generale Politici Interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „The Professional Status of Rural Women in the EU” (Statutul profesional al femeilor din mediul rural la nivelul UE) publicat în mai 2019 de către Departamentul tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale din cadrul Direcției Generale Politici Interne,

| — | având în vedere studiul intitulat „Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries” (Creșterea nivelului de emancipare economică a femeilor prin antreprenoriat și conducere în cadrul întreprinderilor în țările OCDE), publicat de Direcția pentru Ocuparea Forței de Muncă, Muncă și Afaceri Sociale a Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) în 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries” (Creșterea nivelului de emancipare economică a femeilor prin antreprenoriat și conducere în cadrul întreprinderilor în țările OCDE), publicat de Direcția pentru Ocuparea Forței de Muncă, Muncă și Afaceri Sociale a Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) în 2014,

| — | având în vedere studiul intitulat „International Survey of Adult Financial Literacy” (Studiu internațional privind alfabetizarea financiară a adulților), publicat de OCDE în 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „International Survey of Adult Financial Literacy” (Studiu internațional privind alfabetizarea financiară a adulților), publicat de OCDE în 2020,

| — | având în vedere capitolul 2 din studiul intitulat „The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship” (Lipsa antreprenorilor 2019: politici pentru un antreprenoriat incluziv), publicat de OCDE în decembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere capitolul 2 din studiul intitulat „The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship” (Lipsa antreprenorilor 2019: politici pentru un antreprenoriat incluziv), publicat de OCDE în decembrie 2019,

| — | având în vedere indicele egalității de gen al Institutului European pentru Egalitatea de Gen (IEEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere indicele egalității de gen al Institutului European pentru Egalitatea de Gen (IEEG),

| — | având în vedere articolul 6 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap,

| — | având în vedere Obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite (ODD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite (ODD),

| — | având în vedere tabloul de bord „Femeile în domeniul digital”, |
| --- | --- |

—

având în vedere tabloul de bord „Femeile în domeniul digital”,

| — | având în vedere studiul intitulat „Women’s entrepreneurship and self-employment, including aspects of gendered Corporate Social Responsibility” publicat în luna mai a anului 2020 de către Departamentul tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale din cadrul Direcției Generale Politici Interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Women’s entrepreneurship and self-employment, including aspects of gendered Corporate Social Responsibility” publicat în luna mai a anului 2020 de către Departamentul tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale din cadrul Direcției Generale Politici Interne,

| — | având în vedere studiul intitulat „Funding women entrepreneurs – How to empower growth” publicat de Innovation Finance Advisory din cadrul Băncii Europene de Investiții în iunie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Funding women entrepreneurs – How to empower growth” publicat de Innovation Finance Advisory din cadrul Băncii Europene de Investiții în iunie 2020,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A9-0096/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A9-0096/2022),

| A. | întrucât egalitatea de gen este o valoare fundamentală și un obiectiv esențial al UE și o condiție necesară de bază pentru ca femeile și fetele să-și exercite pe deplin de drepturile omului și întrucât aceasta este esențială pentru autonomizarea lor, pentru dezvoltarea întregului lor potențial și pentru realizarea unei societăți sustenabile și incluzive; întrucât discriminarea de gen bazată pe stereotipuri și inegalități, combinată cu discriminarea intersecțională pe motive, printre altele, de sex, rasă, origine etnică sau socială, dizabilități, orientare sexuală, identitate de gen sau exprimare de gen are consecințe sociale și economice negative și are un impact asupra modului în care femeile reacționează la provocări, inclusiv în ceea ce privește antreprenoriatul și exercitarea unei activități independente; |
| --- | --- |

A.

întrucât egalitatea de gen este o valoare fundamentală și un obiectiv esențial al UE și o condiție necesară de bază pentru ca femeile și fetele să-și exercite pe deplin de drepturile omului și întrucât aceasta este esențială pentru autonomizarea lor, pentru dezvoltarea întregului lor potențial și pentru realizarea unei societăți sustenabile și incluzive; întrucât discriminarea de gen bazată pe stereotipuri și inegalități, combinată cu discriminarea intersecțională pe motive, printre altele, de sex, rasă, origine etnică sau socială, dizabilități, orientare sexuală, identitate de gen sau exprimare de gen are consecințe sociale și economice negative și are un impact asupra modului în care femeile reacționează la provocări, inclusiv în ceea ce privește antreprenoriatul și exercitarea unei activități independente;

| B. | întrucât antreprenoriatul feminin stimulează emanciparea și capacitarea femeilor; întrucât, în perioada 2014-2018, venitul anual median pentru antreprenorii cu normă întreagă a fost egal pentru bărbați și femei (9); întrucât independența și capacitarea economică a femeilor este esențială pentru realizarea drepturilor lor și a egalității de gen și includ capacitatea de a participa în mod egal pe piețele muncii, accesul și controlul asupra resurselor de producție, controlul asupra timpului, vieții și corpului lor, dezvoltarea personală și o participare de substanță la procesul decizional economic la toate nivelurile; întrucât promovarea independenței economice necesită stimularea spiritului antreprenorial și a activităților independente ale femeilor și trebuie însoțită de măsuri adecvate pentru a asigura participarea egală a femeilor pe piața muncii, remunerarea egală pentru muncă egală sau muncă de valoare egală, accesul la muncă decentă și partajarea și recunoașterea responsabilităților casnice și de îngrijire; |
| --- | --- |

B.

întrucât antreprenoriatul feminin stimulează emanciparea și capacitarea femeilor; întrucât, în perioada 2014-2018, venitul anual median pentru antreprenorii cu normă întreagă a fost egal pentru bărbați și femei (9); întrucât independența și capacitarea economică a femeilor este esențială pentru realizarea drepturilor lor și a egalității de gen și includ capacitatea de a participa în mod egal pe piețele muncii, accesul și controlul asupra resurselor de producție, controlul asupra timpului, vieții și corpului lor, dezvoltarea personală și o participare de substanță la procesul decizional economic la toate nivelurile; întrucât promovarea independenței economice necesită stimularea spiritului antreprenorial și a activităților independente ale femeilor și trebuie însoțită de măsuri adecvate pentru a asigura participarea egală a femeilor pe piața muncii, remunerarea egală pentru muncă egală sau muncă de valoare egală, accesul la muncă decentă și partajarea și recunoașterea responsabilităților casnice și de îngrijire;

| C. | întrucât femeile reprezintă cel mai valoroasă și mai mare sursă de potențial antreprenorial și de conducere neexploatat din Europa; întrucât, în perioada 2014-2018, probabilitatea de a-și înființa propria afacere a fost de două ori mai mare pentru femeile din OCDE decât pentru cele din UE (10); întrucât antreprenoarele și lucrătoarele independente reprezintă o sursă insuficient utilizată pentru creșterea economică sustenabilă, crearea de locuri de muncă și potențialul de inovare, și întrucât promovarea acestei surse este un instrument important în promovarea autonomizării și independenței economice a femeilor; întrucât capacitarea economică a femeilor stimulează productivitatea și sporește diversificarea economică și egalitatea veniturilor; întrucât activitatea independentă trebuie să fie recunoscută ca o formă de muncă care contribuie la crearea de locuri de muncă și la reducerea șomajului; întrucât studiile arată că femeile au adesea un stil de management și de conducere diferit de cel al bărbaților și că diversitatea de gen în cadrul echipelor este benefică pentru societate și economie (11); întrucât susținerea antreprenoarelor și a femeilor care desfășoară o activitate independentă ar crește și competitivitatea UE, drept pentru care toate activitățile antreprenoriale care creează locuri de muncă și venituri și, implicit, valoare adăugată pentru întreprinderi și societate, ar trebui promovate de UE și de statele sale membre; |
| --- | --- |

C.

întrucât femeile reprezintă cel mai valoroasă și mai mare sursă de potențial antreprenorial și de conducere neexploatat din Europa; întrucât, în perioada 2014-2018, probabilitatea de a-și înființa propria afacere a fost de două ori mai mare pentru femeile din OCDE decât pentru cele din UE (10); întrucât antreprenoarele și lucrătoarele independente reprezintă o sursă insuficient utilizată pentru creșterea economică sustenabilă, crearea de locuri de muncă și potențialul de inovare, și întrucât promovarea acestei surse este un instrument important în promovarea autonomizării și independenței economice a femeilor; întrucât capacitarea economică a femeilor stimulează productivitatea și sporește diversificarea economică și egalitatea veniturilor; întrucât activitatea independentă trebuie să fie recunoscută ca o formă de muncă care contribuie la crearea de locuri de muncă și la reducerea șomajului; întrucât studiile arată că femeile au adesea un stil de management și de conducere diferit de cel al bărbaților și că diversitatea de gen în cadrul echipelor este benefică pentru societate și economie (11); întrucât susținerea antreprenoarelor și a femeilor care desfășoară o activitate independentă ar crește și competitivitatea UE, drept pentru care toate activitățile antreprenoriale care creează locuri de muncă și venituri și, implicit, valoare adăugată pentru întreprinderi și societate, ar trebui promovate de UE și de statele sale membre;

| D. | întrucât femeile din regiunile rurale și defavorizate sunt mai susceptibile să se implice în activități antreprenoriale și independente decât cele din regiunile urbane și prospere din punct de vedere economic (12); întrucât oportunitățile de ocupare a forței de muncă pentru femeile din zonele rurale din UE sunt mai reduse comparativ cu cele ale bărbaților din zonele rurale și ale femeilor din zonele urbane; întrucât ponderea femeilor care desfășoară o activitate independentă în zonele rurale este ușor mai mare decât cea din totalul zonelor; întrucât 30 % dintre exploatațiile agricole din UE sunt conduse de femei cu statut de lucrătoare independente (13); |
| --- | --- |

D.

întrucât femeile din regiunile rurale și defavorizate sunt mai susceptibile să se implice în activități antreprenoriale și independente decât cele din regiunile urbane și prospere din punct de vedere economic (12); întrucât oportunitățile de ocupare a forței de muncă pentru femeile din zonele rurale din UE sunt mai reduse comparativ cu cele ale bărbaților din zonele rurale și ale femeilor din zonele urbane; întrucât ponderea femeilor care desfășoară o activitate independentă în zonele rurale este ușor mai mare decât cea din totalul zonelor; întrucât 30 % dintre exploatațiile agricole din UE sunt conduse de femei cu statut de lucrătoare independente (13);

| E. | întrucât reprezentarea slabă a femeilor printre antreprenori ar trebui considerată o sursă neexploatată de inovare și dezvoltare, în special în contextul transformărilor verde și digitală ale Europei, precum și al redresării sale economice în urma crizei provocate de COVID-19; întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a afectat disproporționat femeile, în special pe cele care lucrează în locuri de muncă precare, în sectoare feminizate și în economia informală, având un impact economic și ocupațional semnificativ asupra lor datorită creșterii responsabilităților de îngrijire și casnice, a accesului restricționat la sănătatea sexuală și reproductivă și la drepturile aferente (SSRD), precum și a violenței și hărțuirii de gen; întrucât economia europeană are potențialul de a beneficia de o creștere a PIB-ului cu 16 miliarde EUR încurajând mai multe femei să intre pe piața muncii din domeniul digital; întrucât îmbunătățirea egalității de gen și capacitarea antreprenoarelor sunt esențiale pentru accelerarea și consolidarea redresării europene; |
| --- | --- |

E.

întrucât reprezentarea slabă a femeilor printre antreprenori ar trebui considerată o sursă neexploatată de inovare și dezvoltare, în special în contextul transformărilor verde și digitală ale Europei, precum și al redresării sale economice în urma crizei provocate de COVID-19; întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a afectat disproporționat femeile, în special pe cele care lucrează în locuri de muncă precare, în sectoare feminizate și în economia informală, având un impact economic și ocupațional semnificativ asupra lor datorită creșterii responsabilităților de îngrijire și casnice, a accesului restricționat la sănătatea sexuală și reproductivă și la drepturile aferente (SSRD), precum și a violenței și hărțuirii de gen; întrucât economia europeană are potențialul de a beneficia de o creștere a PIB-ului cu 16 miliarde EUR încurajând mai multe femei să intre pe piața muncii din domeniul digital; întrucât îmbunătățirea egalității de gen și capacitarea antreprenoarelor sunt esențiale pentru accelerarea și consolidarea redresării europene;

| F. | întrucât Uniunea Europeană a rămas în urma SUA și a Chinei în domeniul dezvoltării tehnologiilor, de exemplu în sectorul inteligenței artificiale și al tehnologiilor blockchain; întrucât, în aprilie 2021, startup-urile cu cea mai mare valoare la nivel mondial erau, în majoritate, chineze și americane; întrucât Uniunea Europeană ar trebui să recunoască și să sprijine capacitățile de inovare ale femeilor europene în ceea ce privește dezvoltarea tehnologiilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât Uniunea Europeană a rămas în urma SUA și a Chinei în domeniul dezvoltării tehnologiilor, de exemplu în sectorul inteligenței artificiale și al tehnologiilor blockchain; întrucât, în aprilie 2021, startup-urile cu cea mai mare valoare la nivel mondial erau, în majoritate, chineze și americane; întrucât Uniunea Europeană ar trebui să recunoască și să sprijine capacitățile de inovare ale femeilor europene în ceea ce privește dezvoltarea tehnologiilor;

| G. | întrucât femeile constituie doar 34,4 % dintre lucrătorii independenți din UE și 30 % dintre antreprenorii cu startup-uri, confirmând că cea mai mare disparitate de gen în activitatea antreprenorială există în țările cu venituri ridicate din Europa și America de Nord (14); întrucât numai 34 % dintre funcțiile de conducere din UE sunt ocupate de femei (15); întrucât experiența anterioară în funcții de conducere conferă persoanelor competențele și încrederea necesare pentru a fi proprietarii propriei afaceri (16); întrucât lipsa protecției sociale, cum ar fi concediul plătit de boală, de maternitate, de paternitate și pentru creșterea copilului plătite, poate fi problematică pentru lucrătoarele independente în mai multe state membre; întrucât femeile care desfășoară activități independente sunt mai expuse riscului de a ajunge în sărăcie; |
| --- | --- |

G.

întrucât femeile constituie doar 34,4 % dintre lucrătorii independenți din UE și 30 % dintre antreprenorii cu startup-uri, confirmând că cea mai mare disparitate de gen în activitatea antreprenorială există în țările cu venituri ridicate din Europa și America de Nord (14); întrucât numai 34 % dintre funcțiile de conducere din UE sunt ocupate de femei (15); întrucât experiența anterioară în funcții de conducere conferă persoanelor competențele și încrederea necesare pentru a fi proprietarii propriei afaceri (16); întrucât lipsa protecției sociale, cum ar fi concediul plătit de boală, de maternitate, de paternitate și pentru creșterea copilului plătite, poate fi problematică pentru lucrătoarele independente în mai multe state membre; întrucât femeile care desfășoară activități independente sunt mai expuse riscului de a ajunge în sărăcie;

| H. | întrucât înființarea și administrarea unei întreprinderi este complexă în UE din cauza diferitelor cerințe și proceduri birocratice și administrative, ceea ce reprezintă un obstacol în calea încurajării unui număr mai mare de femei să devină antreprenoare; întrucât femeile se confruntă cu obstacole diferite față de bărbați, în special de natură economică, legislativă și socială, în contextul antreprenoriatului; întrucât aceste obstacole se configurează în jurul stereotipurilor de gen care contribuie la segregarea de gen în educație, la lipsa unei formări specifice, la un nivel mai scăzut de încredere antreprenorială, la un acces mai redus la informații, la sprijin financiar și guvernamental și la mai puține instrumente pentru rețelele sociale și de afaceri, prejudecăți de gen și dificultăți în concilierea vieții profesionale cu viața de familie, din cauza lipsei infrastructurilor de îngrijire, în special a serviciilor de îngrijire a copiilor, precum și din cauza stereotipului că femeile sunt cele care se ocupă de cea mai mare parte a activităților de îngrijire și casnice; întrucât femeile sunt mai susceptibile decât bărbații să raporteze că programul de lucru flexibil reprezintă motivația lor de a se implica în activități antreprenoriale și independente (17); întrucât spiritul antreprenorial al femeilor și activitățile independente pot constitui un instrument valoros pentru concilierea vieții profesionale cu viața personală; întrucât, în perioada 2014-2018, doar 34,5 % dintre femeile din UE și 37,7 % dintre femeile din OCDE considerau că dețin competențele și cunoștințele necesare pentru a-și începe propria afacere; întrucât femeile sunt cu aproape 10 % mai susceptibile să declare că se tem de eșec decât bărbații (18); întrucât există un decalaj între femei și bărbați în ceea ce privește alfabetizarea financiară; întrucât acest decalaj constituie o barieră pentru femei în calea accesului la finanțare și, în general, le împiedică să se implice cu încredere în activități economice și financiare (19); |
| --- | --- |

H.

întrucât înființarea și administrarea unei întreprinderi este complexă în UE din cauza diferitelor cerințe și proceduri birocratice și administrative, ceea ce reprezintă un obstacol în calea încurajării unui număr mai mare de femei să devină antreprenoare; întrucât femeile se confruntă cu obstacole diferite față de bărbați, în special de natură economică, legislativă și socială, în contextul antreprenoriatului; întrucât aceste obstacole se configurează în jurul stereotipurilor de gen care contribuie la segregarea de gen în educație, la lipsa unei formări specifice, la un nivel mai scăzut de încredere antreprenorială, la un acces mai redus la informații, la sprijin financiar și guvernamental și la mai puține instrumente pentru rețelele sociale și de afaceri, prejudecăți de gen și dificultăți în concilierea vieții profesionale cu viața de familie, din cauza lipsei infrastructurilor de îngrijire, în special a serviciilor de îngrijire a copiilor, precum și din cauza stereotipului că femeile sunt cele care se ocupă de cea mai mare parte a activităților de îngrijire și casnice; întrucât femeile sunt mai susceptibile decât bărbații să raporteze că programul de lucru flexibil reprezintă motivația lor de a se implica în activități antreprenoriale și independente (17); întrucât spiritul antreprenorial al femeilor și activitățile independente pot constitui un instrument valoros pentru concilierea vieții profesionale cu viața personală; întrucât, în perioada 2014-2018, doar 34,5 % dintre femeile din UE și 37,7 % dintre femeile din OCDE considerau că dețin competențele și cunoștințele necesare pentru a-și începe propria afacere; întrucât femeile sunt cu aproape 10 % mai susceptibile să declare că se tem de eșec decât bărbații (18); întrucât există un decalaj între femei și bărbați în ceea ce privește alfabetizarea financiară; întrucât acest decalaj constituie o barieră pentru femei în calea accesului la finanțare și, în general, le împiedică să se implice cu încredere în activități economice și financiare (19);

| I. | întrucât structurile și stereotipurile dăunătoare perpetuează inegalitatea; întrucât rolurile și stereotipurile tradiționale de gen influențează în continuare repartizarea sarcinilor între femei și bărbați acasă, la școală, la locul de muncă și în societate; întrucât activitățile neremunerate de îngrijire și activitățile casnice sunt efectuate preponderent de femei, ceea ce are un impact asupra ocupării forței de muncă și a evoluției în carieră și contribuie la disparitatea salarială de gen și diferența de pensii între femei și bărbați; întrucât măsurile privind echilibrul între viața profesională și cea privată, cum ar fi Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată, trebuie transpuse urgent și corespunzător de către statele membre și completate cu măsuri suplimentare pentru a implica mai mulți bărbați în munca neremunerată; |
| --- | --- |

I.

întrucât structurile și stereotipurile dăunătoare perpetuează inegalitatea; întrucât rolurile și stereotipurile tradiționale de gen influențează în continuare repartizarea sarcinilor între femei și bărbați acasă, la școală, la locul de muncă și în societate; întrucât activitățile neremunerate de îngrijire și activitățile casnice sunt efectuate preponderent de femei, ceea ce are un impact asupra ocupării forței de muncă și a evoluției în carieră și contribuie la disparitatea salarială de gen și diferența de pensii între femei și bărbați; întrucât măsurile privind echilibrul între viața profesională și cea privată, cum ar fi Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată, trebuie transpuse urgent și corespunzător de către statele membre și completate cu măsuri suplimentare pentru a implica mai mulți bărbați în munca neremunerată;

| J. | întrucât accesul la rețele, mentoratul și promovarea antreprenoarelor ca modele de urmat sunt importante pentru a încuraja femeile să se gândească la o carieră în antreprenoriat și pentru a crește gradul de emancipare economică a femeilor; întrucât diversitatea modelelor de urmat poate atrage femei din medii diferite; |
| --- | --- |

J.

întrucât accesul la rețele, mentoratul și promovarea antreprenoarelor ca modele de urmat sunt importante pentru a încuraja femeile să se gândească la o carieră în antreprenoriat și pentru a crește gradul de emancipare economică a femeilor; întrucât diversitatea modelelor de urmat poate atrage femei din medii diferite;

| K. | întrucât unele întreprinderi private au inclus în cadrul strategiilor lor de responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI) acțiuni precum mentoratul, networkingul și sprijinul pentru a spori accesul femeilor la finanțare și la tehnologie cu scopul de a susține antreprenoriatul în rândul femeilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât unele întreprinderi private au inclus în cadrul strategiilor lor de responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI) acțiuni precum mentoratul, networkingul și sprijinul pentru a spori accesul femeilor la finanțare și la tehnologie cu scopul de a susține antreprenoriatul în rândul femeilor;

| L. | întrucât statisticile arată că antreprenoarele întâmpină mai multe dificultăți decât bărbații în a obține finanțare și capital; întrucât companiile conduse de femei continuă să reprezinte doar o mică parte a celor care beneficiază de investiții; întrucât echipele fondatoare formate exclusiv din bărbați au primit 93 % din capitalul investit în companiile europene de tehnologie în 2018 (20); întrucât doar 32 % din fondurile cu capital de risc au fost alocate companiilor care au cel puțin o femeie în funcții de conducere (21); întrucât inovațiile femeilor sunt mai rar identificate și recunoscute ca fiind inovații și idei promițătoare; întrucât, în pofida sprijinului financiar mai scăzut acordat companiilor conduse de femei din regiunea Europei Centrale și de Est, depășesc cu 96 % în performanță companiile înființate de bărbați în ceea ce privește productivitatea capitalului (22); |
| --- | --- |

L.

întrucât statisticile arată că antreprenoarele întâmpină mai multe dificultăți decât bărbații în a obține finanțare și capital; întrucât companiile conduse de femei continuă să reprezinte doar o mică parte a celor care beneficiază de investiții; întrucât echipele fondatoare formate exclusiv din bărbați au primit 93 % din capitalul investit în companiile europene de tehnologie în 2018 (20); întrucât doar 32 % din fondurile cu capital de risc au fost alocate companiilor care au cel puțin o femeie în funcții de conducere (21); întrucât inovațiile femeilor sunt mai rar identificate și recunoscute ca fiind inovații și idei promițătoare; întrucât, în pofida sprijinului financiar mai scăzut acordat companiilor conduse de femei din regiunea Europei Centrale și de Est, depășesc cu 96 % în performanță companiile înființate de bărbați în ceea ce privește productivitatea capitalului (22);

| M. | întrucât datele arată că antreprenoarele generează mai multe venituri, chiar dacă au o susținere financiară mai redusă; |
| --- | --- |

M.

întrucât datele arată că antreprenoarele generează mai multe venituri, chiar dacă au o susținere financiară mai redusă;

| N. | întrucât doar 10 % dintre investitorii providențiali din Europa sunt femei (23) și femeile sunt subreprezentate în special în rândul investitorilor de capital privat în domeniul digitalizării; întrucât doar 10 % dintre toate posturile de conducere din firmele de investiții private și capital de risc de pe plan mondial (24) sunt ocupate de femei; întrucât mai multe studii arată că managerii de investiții tind să acorde capital și să angajeze persoane care le seamănă, ceea ce care dezavantajează clar femeile, în special pe cele care provin din medii diferite și care se confruntă cu discriminare intersecțională, pe motive de origine rasială, etnică sau socioeconomică, printre altele; întrucât firmele de capital de risc cu parteneri femei sunt de două până la trei ori mai susceptibile să investească în întreprinderi conduse de femei (25); întrucât absența femeilor în funcții de decizie în firmele de capital de risc este una dintre sursele principale ale deficitului persistent de finanțare pentru companiile conduse de femei la nivelul UE (26); întrucât o altă cauză majoră a disparității persistente de finanțare pentru companiile conduse de femei în UE este faptul că femeile sunt mai puțin înclinate decât bărbații să recurgă finanțare externă, cum ar fi împrumuturile bancare, capitalul de risc sau finanțarea prin programe de stat, recurgând în schimb la autofinanțare prin economii personale sau finanțare de la membrii familiei (27); întrucât luarea unor măsuri pentru a asigura o reprezentare echitabile a femeilor și a dezvolta un ecosistem financiar cu echilibru de gen, creând un mediu mai favorabil la nivelul UE și asigurând resurse bugetare suficiente, este fundamentală pentru crearea atât a condițiilor de finanțare necesare, cât și a rețelei esențiale de investitoare pentru ca întreprinderile conduse de femei să prospere; |
| --- | --- |

N.

întrucât doar 10 % dintre investitorii providențiali din Europa sunt femei (23) și femeile sunt subreprezentate în special în rândul investitorilor de capital privat în domeniul digitalizării; întrucât doar 10 % dintre toate posturile de conducere din firmele de investiții private și capital de risc de pe plan mondial (24) sunt ocupate de femei; întrucât mai multe studii arată că managerii de investiții tind să acorde capital și să angajeze persoane care le seamănă, ceea ce care dezavantajează clar femeile, în special pe cele care provin din medii diferite și care se confruntă cu discriminare intersecțională, pe motive de origine rasială, etnică sau socioeconomică, printre altele; întrucât firmele de capital de risc cu parteneri femei sunt de două până la trei ori mai susceptibile să investească în întreprinderi conduse de femei (25); întrucât absența femeilor în funcții de decizie în firmele de capital de risc este una dintre sursele principale ale deficitului persistent de finanțare pentru companiile conduse de femei la nivelul UE (26); întrucât o altă cauză majoră a disparității persistente de finanțare pentru companiile conduse de femei în UE este faptul că femeile sunt mai puțin înclinate decât bărbații să recurgă finanțare externă, cum ar fi împrumuturile bancare, capitalul de risc sau finanțarea prin programe de stat, recurgând în schimb la autofinanțare prin economii personale sau finanțare de la membrii familiei (27); întrucât luarea unor măsuri pentru a asigura o reprezentare echitabile a femeilor și a dezvolta un ecosistem financiar cu echilibru de gen, creând un mediu mai favorabil la nivelul UE și asigurând resurse bugetare suficiente, este fundamentală pentru crearea atât a condițiilor de finanțare necesare, cât și a rețelei esențiale de investitoare pentru ca întreprinderile conduse de femei să prospere;

| O. | întrucât șase state membre au creat 11 fonduri private pentru a acoperi deficitul de finanțare a antreprenoarelor, care iau în considerare aspectele de gen în cadrul criteriilor de investiții pentru a susține diversitatea; întrucât unele dintre aceste fonduri au beneficiat de sprijin național sau din partea UE, ceea ce demonstrează rolul important al politicilor publice în promovarea antreprenoriatului (28); |
| --- | --- |

O.

întrucât șase state membre au creat 11 fonduri private pentru a acoperi deficitul de finanțare a antreprenoarelor, care iau în considerare aspectele de gen în cadrul criteriilor de investiții pentru a susține diversitatea; întrucât unele dintre aceste fonduri au beneficiat de sprijin național sau din partea UE, ceea ce demonstrează rolul important al politicilor publice în promovarea antreprenoriatului (28);

| P. | întrucât măsurarea efectivă a antreprenoriatului în UE întâmpină o serie de dificultăți; |
| --- | --- |

P.

întrucât măsurarea efectivă a antreprenoriatului în UE întâmpină o serie de dificultăți;

| Q. | întrucât mai puțin de 8 % dintre directorii generali ai companiilor de prim rang sunt femei; |
| --- | --- |

Q.

întrucât mai puțin de 8 % dintre directorii generali ai companiilor de prim rang sunt femei;

| R. | întrucât, în 2018, 59 % dintre oamenii de știință și inginerii din UE erau bărbați și doar 41 % erau femei, diferența fiind de 18 % (29); întrucât normele sociale, stereotipurile, descurajarea culturală și așteptările genderizate în ceea ce privește alegerea carierei, care sunt adesea consolidate prin conținutul educațional și programele școlare, se numără printre principalii factori care determină segregarea de gen în învățământul superior și pe piața muncii; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în 2018, 59 % dintre oamenii de știință și inginerii din UE erau bărbați și doar 41 % erau femei, diferența fiind de 18 % (29); întrucât normele sociale, stereotipurile, descurajarea culturală și așteptările genderizate în ceea ce privește alegerea carierei, care sunt adesea consolidate prin conținutul educațional și programele școlare, se numără printre principalii factori care determină segregarea de gen în învățământul superior și pe piața muncii;

| S. | întrucât este esențial ca Europa să aibă un număr egal de antreprenori și antreprenoare pentru a asigura diversificarea conținutului și a produselor; întrucât, în perioada 2014-2018, probabilitatea ca startup-urile conduse de femei din UE să ofere noi produse și servicii era aceeași cu cele conduse de bărbați (30), arătând că femeile și bărbații trebuie considerați ca având aceeași performanță în inovare; întrucât încurajarea mai multor femei să devină antreprenoare poate crește calitatea și diversitatea inovațiilor, produselor și serviciilor; |
| --- | --- |

S.

întrucât este esențial ca Europa să aibă un număr egal de antreprenori și antreprenoare pentru a asigura diversificarea conținutului și a produselor; întrucât, în perioada 2014-2018, probabilitatea ca startup-urile conduse de femei din UE să ofere noi produse și servicii era aceeași cu cele conduse de bărbați (30), arătând că femeile și bărbații trebuie considerați ca având aceeași performanță în inovare; întrucât încurajarea mai multor femei să devină antreprenoare poate crește calitatea și diversitatea inovațiilor, produselor și serviciilor;

| T. | întrucât Rețeaua europeană a ambasadoarelor antreprenoriatului a organizat până în prezent peste 650 de reuniuni la nivel național, la care au participat peste 61 000 de potențiale antreprenoare; întrucât ambasadoarele rețelei au sprijinit crearea a peste 250 de noi întreprinderi conduse de femei, precum și a mai multor cluburi de networking și de sprijinire a afacerilor, destinate femeilor (31); |
| --- | --- |

T.

întrucât Rețeaua europeană a ambasadoarelor antreprenoriatului a organizat până în prezent peste 650 de reuniuni la nivel național, la care au participat peste 61 000 de potențiale antreprenoare; întrucât ambasadoarele rețelei au sprijinit crearea a peste 250 de noi întreprinderi conduse de femei, precum și a mai multor cluburi de networking și de sprijinire a afacerilor, destinate femeilor (31);

| U. | întrucât, în 2020, numărul persoanelor care cunoșteau pe cineva care a închis o afacere a fost mai mare decât numărul persoanelor care cunoșteau pe cineva care a înființat o afacere (32), ceea ce reamintește de importanța de a cultiva un teren fertil pentru orice tip de antreprenoriat și de a rămâne în legătură cu alte economii, de a menține atenția orientată spre noi oportunități și de a proteja locurile de muncă ale viitorului; |
| --- | --- |

U.

întrucât, în 2020, numărul persoanelor care cunoșteau pe cineva care a închis o afacere a fost mai mare decât numărul persoanelor care cunoșteau pe cineva care a înființat o afacere (32), ceea ce reamintește de importanța de a cultiva un teren fertil pentru orice tip de antreprenoriat și de a rămâne în legătură cu alte economii, de a menține atenția orientată spre noi oportunități și de a proteja locurile de muncă ale viitorului;

| V. | întrucât disparitatea salarială de gen la nivelul UE se ridică la 14,1 % și nu s-a modificat decât foarte puțin în ultimul deceniu; întrucât 24 % din disparitatea salarială de gen este cauzată de suprareprezentarea femeilor în sectoare în care remunerarea este relativ scăzută, cum ar fi îngrijirea, sănătatea și educația; |
| --- | --- |

V.

întrucât disparitatea salarială de gen la nivelul UE se ridică la 14,1 % și nu s-a modificat decât foarte puțin în ultimul deceniu; întrucât 24 % din disparitatea salarială de gen este cauzată de suprareprezentarea femeilor în sectoare în care remunerarea este relativ scăzută, cum ar fi îngrijirea, sănătatea și educația;

| W. | întrucât pentru antreprenoriat sunt necesare cunoștințe și abilități tehnice specifice; întrucât creșterea nivelului de educație al femeilor și fetelor contribuie la capacitarea lor economică și la o creștere economică mai incluzivă; întrucât educația, perfecționarea și recalificarea pe tot parcursul vieții, în special pentru a ține pasul cu transformările tehnologice și digitale rapide, le multiplică oportunitățile profesionale și este importantă pentru sănătatea, starea de bine și calitatea vieții femeilor și fetelor; |
| --- | --- |

W.

întrucât pentru antreprenoriat sunt necesare cunoștințe și abilități tehnice specifice; întrucât creșterea nivelului de educație al femeilor și fetelor contribuie la capacitarea lor economică și la o creștere economică mai incluzivă; întrucât educația, perfecționarea și recalificarea pe tot parcursul vieții, în special pentru a ține pasul cu transformările tehnologice și digitale rapide, le multiplică oportunitățile profesionale și este importantă pentru sănătatea, starea de bine și calitatea vieții femeilor și fetelor;

| X. | întrucât antreprenoriatul ar trebui să fie accesibil tuturor femeilor, inclusiv femeilor cu dizabilități, femeilor în vârstă și celor cu origine rasială sau etnică minoritară; întrucât femeile cu dizabilități pot întâmpina mai multe dificultăți în a iniția o afacere proprie; întrucât antreprenoriatul în rândul femeilor în vârstă nu este promovat, deși ar trebui considerat un valoros potențial neutilizat de creștere economică; întrucât promovarea antreprenoriatului în rândul femeilor migrante poate oferi oportunități importante pentru integrarea lor pe piața muncii și le poate promova independența economică și capacitarea, |
| --- | --- |

X.

întrucât antreprenoriatul ar trebui să fie accesibil tuturor femeilor, inclusiv femeilor cu dizabilități, femeilor în vârstă și celor cu origine rasială sau etnică minoritară; întrucât femeile cu dizabilități pot întâmpina mai multe dificultăți în a iniția o afacere proprie; întrucât antreprenoriatul în rândul femeilor în vârstă nu este promovat, deși ar trebui considerat un valoros potențial neutilizat de creștere economică; întrucât promovarea antreprenoriatului în rândul femeilor migrante poate oferi oportunități importante pentru integrarea lor pe piața muncii și le poate promova independența economică și capacitarea,

Programele, educația și dobândirea de competențe în domeniul antreprenoriatului

| 1. | subliniază că antreprenoriatul în rândul femeilor contribuie la creșterea independenței lor economice, iar autonomizarea femeilor este o precondiție esențială pentru a edifica societăți caracterizate prin egalitatea de gen și ar trebui încurajată și promovată la nivelul întregii UE; ia act de faptul că independența economică a femeilor le permite să participe în mod egal la piața forței de muncă, le oferă control asupra resurselor de producție și le crește participarea la procesul de luare a deciziilor economice la toate nivelurile, precum și capacitatea și autodeterminarea și economică, esențiale pentru realizarea drepturilor femeilor și a egalității de gen; subliniază că toate femeile care vor să desfășoare activități antreprenoriale ar trebui să fie încurajate să facă acest pas, deoarece înființarea unei afaceri creează locuri de muncă și venituri și, prin urmare, valoare adăugată pentru întreprinderi și pentru întreaga societate; invită Comisia să-și intensifice eforturile în vederea creșterii gradului de încadrare în muncă a femeilor în Europa și să faciliteze accesul acestora pe piața muncii, oferind, inclusiv, mai multe stimulente pentru promovarea antreprenoriatului în rândul femeilor; salută propunerea de directivă a Comisiei privind transparența plăților; |
| --- | --- |

1.

| 2. | regretă faptul că femeile nu înființează și nu conduc întreprinderi în aceeași măsură ca bărbații; îndeamnă statele membre să introducă reforme favorabile afacerilor pentru a promova egalitatea și creșterea antreprenoriatului feminin; solicită ca nevoile femeilor și participarea acestora pe piața muncii, precum și segregarea orizontală și verticală a pieței muncii să fie examinate îndeaproape la nivelul UE; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută inițiativele Comisiei cum ar fi Women TechEU și Women Leadership Programme, desfășurate de Consiliul European pentru Inovare, precum și crearea de diverse rețele europene pentru antreprenoare; îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze mai activ astfel de inițiative, concentrându-se asupra potențialului de creștere sustenabilă al UE, și să sprijine realizările antreprenoarelor în toată diversitatea lor; încurajează Comisia să consolideze rețelele axate pe antreprenoriatul femeilor la nivel european, pentru a stimula inovarea și cooperarea între rețelele naționale, europene și internaționale; ia act de faptul că o cooperare transfrontalieră mai mare între antreprenoare poate consolida piața internă a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia și statele membre să includă parteneriatele public-privat printre inițiativele lor, deoarece companiile private pot juca un rol important de consilieri și pot transmite competențe relevante și specializate antreprenoarelor; îndeamnă Comisia să faciliteze crearea de rețele paneuropene dedicate antreprenoarelor și să sprijine cooperarea acestora; invită Comisia să elaboreze programe care să încurajeze creativitatea în domeniul inovării pentru a stimula antreprenoriatul pe piața muncii și să se asigure că femeile pot aduce valoare adăugată societății; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că relațiile de mentorat dintre antreprenorii experimentați și cei începători pot fi benefice pentru ambele părți și pot contribui la creșterea gradului de conștientizare în ceea ce privește antreprenoriatul, la combaterea îndoielilor legate de riscurile din sectorul antreprenorial și la promovarea schimbului de informații și a consilierii în rândul antreprenoarelor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | evidențiază necesitatea și importanța recunoașterii și promovării antreprenoarelor și investitoarelor ca modele de urmat și mentori, precum și a asigurării faptului că aceste modele de urmat reprezintă femeile în toată diversitatea lor; ia act, în acest sens, de Premiul UE pentru femeile inovatoare 2021 și de Rețeaua europeană a ambasadoarelor antreprenoriatului, care încurajează femeile să se gândească la o carieră în antreprenoriat; solicită Comisiei să facă cunoscute antreprenoarele și investitoarele remarcabile ca modele de urmat prin lansarea unei campanii la nivel european de sensibilizare cu privire la potențialul antreprenoriatului, care să vizeze în principal femeile, și prin efectuarea studii de caz cu privire la antreprenoare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită Comisiei să elaboreze o strategie în cooperare cu statele membre pentru a asigura reprezentarea semnificativă a tuturor femeilor din medii diverse în funcțiile de decizie, însoțită de acțiuni și politici specifice pentru promovarea capacitării lor economice; solicită ca toate măsurile privind antreprenoriatul în rândul femeilor să includă o perspectivă intersecțională, pentru a garanta că toate femeile beneficiază de ajutorul și sprijinul de care au nevoie și că nicio femeie nu este lăsată în urmă; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută programele publice și private de antreprenoriat destinate femeilor în statele membre, care includ elemente de relaționare, mentorat, formare, coaching, consiliere și servicii profesionale de asistență în domeniul juridic și financiar, pentru a susține și a consilia antreprenoarele și pentru a promova independența lor economică; ia act de faptul că rapoartele și mărturiile disponibile public în șapte state membre sugerează că aceste programe au un impact pozitiv; invită insistent Comisia și IEEG să colecteze date defalcate pe genuri din toate statele membre și să analizeze impactul programelor de antreprenoriat destinate femeilor; invită Comisia și statele membre să facă publice cele mai bune practici, cu scopul de a consolida și a crește ponderea antreprenoarelor și lucrătoarelor independente la nivelul UE; invită statele membre să promoveze o strategie de formare elaborată adecvat pentru a oferi diferite niveluri de formare, de la sensibilizare și informare până la formare specializată și avansată și să recunoască diferitele oportunități și constrângeri ale mediului de afaceri specific și gama largă de caracteristici și nevoi ale antreprenoarelor, acordând o atenție deosebită echilibrului dintre viața profesională și cea privată; subliniază că trebuie înființat un ghișeu unic care să ofere, de exemplu, cursuri și formare într-o gamă largă de discipline, cum ar fi contabilitatea și marketingul pentru antreprenorii care au experiență sau calificări reduse sau deloc; remarcă faptul că această inițiativă care poate încuraja mai multe femei să devină antreprenoare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia și IEEG să pună la dispoziție statistici actualizate și comparabile în vederea analizării importanței economice a antreprenorilor și a lucrătorilor independenți, precum și a diferitelor categorii în rândul acestora în ceea ce privește industria și genul, cu scopul de a identifica ponderea antreprenoarelor și lucrătoarelor independente; își reiterează solicitările adresate Comisiei și statelor membre de a îmbunătăți colectarea de date, statisticile, cercetările și analizele defalcate pe genuri, în special în ceea ce privește participarea femeilor pe piața forței de muncă și în domenii precum ocuparea informală a forței de muncă, antreprenoriatul, accesul la finanțare și la serviciile de asistență medicală, munca neremunerată, sărăcia și impactul sistemelor de protecție socială; reamintește rolul IEEG în acest sens și invită Comisia să utilizeze datele respective pentru a implementa efectiv evaluările impactului de gen al politicilor și programelor sale, precum și ale altor agenții și instituții ale UE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită, în special, o mai bună promovare orientată spre femei a disciplinelor STIM, a educației digitale și a alfabetizării financiare, pentru a combate stereotipurile dominante în educație, formare, programele școlare și orientarea carierei; solicită să se ia măsuri pentru ca mai multe femei să pătrundă în aceste sectoare, ceea ce ar permite o mai mare diversitate a stilurilor de management și de conducere, aducând o valoare adăugată acestor sectoare și contribuind la dezvoltarea lor; subliniază importanța lărgirii orizontului antreprenorial al femeilor, pentru a include mai multe sectoare pe lângă STIM și TI și pentru a promova diverse forme de antreprenoriat; solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri pentru creșterea diversificării antreprenoriatului și să promoveze forme sociale și colective de antreprenoriat în rândul femeilor; salută formarea, cercetarea și studiile specializate în antreprenoriat; subliniază importanța promovării educației și a carierelor financiare pentru femei, pentru a susține dezvoltarea unei rețele fiabile de investitoare și evidențiază, în același timp, necesitatea de a capacita femeile pentru a fi economic independente și a prospera ca antreprenori; |
| --- | --- |

10.

| 11. | regretă că femeile sunt subreprezentate în pozițiile de conducere și subliniază că trebuie promovată egalitatea între bărbați și femei la toate nivelurile procesului decizional în domeniul afacerilor și al managementului; solicită accelerarea negocierilor pentru Directiva privind femeile în consiliile de administrație; subliniază necesitatea de a oferi informații mai multe și mai bune cu privire la antreprenoriat, ca opțiune de carieră atractivă, atât pentru femeile tinere aflate pe băncile școlii, cât și pentru femeile neîncadrate în muncă care intenționează să înceapă să lucreze sau să se reîncadreze în muncă; invită Comisia să promoveze programe de susținere a antreprenoriatului pentru persoanele în vârstă și observă că acestea pot ajunge la femeile care sunt excluse de pe piața muncii; subliniază că trebuie promovate politici de stimulare a întreprinderilor cu creștere puternică, precum și creșterea și dezvoltarea întreprinderilor mijlocii sau mai mari, pentru ca mai multe femei să devină antreprenoare și pentru a sprijini creșterea durabilă; solicită statelor membre și Comisiei să crească în continuare gradul de conștientizare cu privire la politicile de sprijin în rândul antreprenoarelor și să reducă obstacolele birocratice și administrative în ceea ce privește accesul la programele destinate promovării antreprenoriatului; salută eforturile de a încuraja sprijinul experților și al consultanților care, ca mentori, pot crește încredere a antreprenoarelor și le pot ghida pe tot parcursul procesului antreprenorial, ținând seama de toate elementele implicate, printre care aspecte normative, fiscale, administrative, economice, contabile, juridice, formale, legate de muncă și de selecția personalului; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că trebuie recunoscut potențialul antreprenorial al femeilor în toate sectoarele și în toate domeniile educației, inclusiv în cele în care predomină femeile, de exemplu, în domeniul sănătății și al învățământului; subliniază necesitatea de a oferi oportunități suplimentare de formare și reconversie profesională pentru salariați și pentru persoanele care trec de la angajare la desfășurarea unei activități independente; invită Comisia să promoveze învățarea pe tot parcursul vieții pentru toți; subliniază că dimensiunea antreprenorială trebuie recunoscută, de asemenea, în toate programele pentru tineret de la nivel european; încurajează statele membre și autoritățile regionale și locale să investească în programe de recalificare și de creștere a nivelului de competențe destinate femeilor care desfășoară activități independente și antreprenoarelor, punând un accent special pe recalificare prin alfabetizarea financiară; |
| --- | --- |

12.

Accesul la capital

| 13. | evidențiază necesitatea de a recunoaște antreprenoriatul și activitățile independente ale femeilor ca fiind cazuri de investiții profitabile și ca surse de creștere economică și de creare de locuri de muncă; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită statele membre și Comisia să ridice nivelul de conștientizare și să faciliteze accesul antreprenoarelor și al lucrătoarelor independente la finanțare, inclusiv la forme alternative de finanțare, asigurându-se că fondurile există și că ajung la destinatare; constată că antreprenoarele sunt mai predispuse să utilizeze surse alternative, cum ar fi finanțarea participativă bazată pe creditare și platformele de finanțare; constată că, în anumite cazuri, microcreditele s-au dovedit a avea succes în motivarea mai multor femei să-și înceapă propria afacere; recunoaște impactul politicilor de finanțare și efectele pozitive pe care îl pot avea asupra femeilor; încurajează statele membre și autoritățile regionale și locale să utilizeze fondurile structurale europene existente pentru a viza femeile antreprenoare și lucrătoarele independente și pentru a le promova; îndeamnă Comisia să creeze o rețea europeană a investitorilor atenți la dimensiunea de gen; consideră că o astfel de rețea va putea oferi companiilor conduse de femei legături, rețele și oportunități de finanțare relevante; subliniază necesitatea unor campanii de conștientizare și de informare cu privire la posibilitățile actuale și viitoare de finanțare din partea UE pentru antreprenoare, pentru a oferi sprijin personalizat proprietarelor de afaceri și antreprenoarelor și pentru a crește vizibilitatea femeilor lideri, astfel încât acestea să poată oferi modele de urmat mai puternice și să poată dizolva stereotipurile actuale; invită insistent Comisia să stabilească un plan de acțiune privind antreprenoriatul femeilor în cadrul „Small Business Act” și, ca parte a acestuia, să organizeze un eveniment paneuropean privind antreprenoriatul, inovarea și investițiile, care să reunească oameni de știință, antreprenori, startup-uri și, în primul rând, investitori privați, pentru a stimula crearea de noi oportunități de afaceri pentru femei; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută eforturile depuse de fondurile de investiții private dedicate care includ criterii de gen la evaluarea investițiilor, cu scopul de a aborda subfinanțarea întreprinderilor conduse de femei; invită Comisia să sprijine programele de coinvestiții cu fonduri cu capital de risc și investitori providențiali ale căror investiții pun accentul pe femei și pe programele de mentorat pentru antreprenoare; consideră că aceasta ar fi o acțiune puternică pentru ca ecosistemul să crească din temelie; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută fondurile publice și private care pun în aplicare politici privind egalitatea de gen, diversitatea și incluziunea; ia act, în acest sens, de inițiativa privind angajamentul în materie de diversitate, care este prima inițiativă din lume în care fondurile private s-au angajat să măsoare și să urmărească reprezentarea genurilor și să raporteze anual și public constatările lor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază rolul important al microcreditelor în îmbunătățirea incluziunii financiare a femeilor, prin depășirea barierelor de piață și a barierelor sociale de pe piețele financiare; observă că avantajul microfinanțării este că oferă antreprenoarelor posibilitatea de a dispune de stimulente puternice pentru crearea unei afaceri sustenabile, deoarece trebuie să ramburseze împrumutul, iar acest instrument este conceput special pentru nevoile persoanelor care întâmpină dificultăți în obținerea accesului la credite convenționale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia și statele membre să urmărească și să monitorizeze sistematic date defalcate pe genuri în întreaga Uniune, pentru a asigura date de înaltă calitate privind programele de finanțare ale UE și naționale; reamintește, de asemenea, importanța de a colecta date privind egalitatea pentru a obține informații cu privire la experiențele legate de discriminarea intersecțională și evidențiază că aceasta ar putea constitui baza unor decizii politice mai potrivite în viitor și a creșterii independenței economice a femeilor; ia act de faptul că dimensiunea antreprenoriatului în rândul femeilor trebuie recunoscută în elaborarea politicilor care vizează întreprinderile și IMM-urile, pentru a asigura un cadru politic adecvat care să sprijine mai mult antreprenoriatul în rândul femeilor și inovarea prin diversitate; |
| --- | --- |

18.

Un cadru mai bun pentru femeile antreprenor

| 19. | solicită statelor membre să pună în aplicare recomandarea Consiliului din 2019 privind asigurarea accesului efectiv la sistemele de protecție socială și la drepturi, inclusiv la pensii și concedii pentru toți lucrătorii independenți și punerea în aplicare a tuturor principiilor stabilite în Pilonul european al drepturilor sociale ca modalitate de a asigura nediscriminarea și de a promova egalitatea de gen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită statele membre și Comisia să introducă abordarea integratoare a egalității de gen în toate etapele procesului de proiectare a măsurilor de sprijin pentru antreprenoare și să se consulte cu un grup divers de antreprenoare potențiale și actuale, pentru a se asigura că aceste măsuri de sprijin sunt aliniate și corespund așteptărilor și nevoilor lor; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că este necesară eliminare obstacolelor administrative pentru înființarea firmelor, astfel încât să fie mai atractiv pentru femei, inclusiv pentru imigrante, să devină antreprenoare sau lucrătoare independente; invită statele membre să aibă în vedere crearea unor pachete administrative standardizate care să fie urmate de antreprenori în fazele incipiente ale înființării unei întreprinderi; este de opinie că acest lucru va ușura sarcina administrativă în interacțiunile cu autoritățile locale, cum ar fi autoritățile fiscale, municipalitățile etc.; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază necesitatea de a dezvolta ecosistemul european de inovare cu scopul de a capacita mai multe femei să creeze întreprinderi și inovații sustenabile și profitabile pentru a consolida competitivitatea UE, creșterea economică și crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită Comisiei să pună în aplicare fără întârziere măsurile prevăzute în Comunicarea privind o mai bună legiferare, precum și în strategia sa dedicată IMM-urilor; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază necesitatea ghidării și a unor formulare, proceduri și procese simplificate, pentru a ajuta lucrătoarele independente să se descurce cu reglementările, de exemplu, în cazul în care desfășoară activități de export; constată că microîntreprinderile și IMM-urile, în special, se confruntă deja cu insuficiența resurselor pentru a aplica și a gestiona obligațiile de conformitate între statele membre; încurajează Comisia și statele membre să evalueze și, dacă este necesar, să îmbunătățească orientările și administrarea; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută Agenda pentru o mai bună legiferare a Comisiei; consideră că intenția Comisiei de a pune în aplicare principiul numărului constant este un pas important către reducerea la minimum a sarcinilor administrative suportate de întreprinderi, inclusiv de start-up-uri și IMM-uri, astfel încât să fie mai atractiv pentru femei să devină antreprenoare sau lucrătoare independente; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită statelor membre să examineze posibilitatea creșterii stimulentelor fiscale sau a structurilor fiscale flexibile cu scopul de a îmbunătăți condițiile-cadru pentru antreprenoriat și activități independente; subliniază, de exemplu, că impozitarea antreprenorilor în etapele incipiente, impozitarea numai a veniturilor sau amânarea plății impozitului pentru a asigura capitalul pot să creeze condiții care să atragă femeile să devină antreprenoare sau lucrătoare independente; |
| --- | --- |

26.

| 27. | evidențiază importanța echilibrului dintre viața profesională și viața privată, precum și a unor servicii sociale de bună calitate și la prețuri abordabile, ca o condiție esențială în cazul antreprenoarelor și al lucrătoarelor independente; recunoaște că antreprenoriatul și activitățile independente le oferă femeilor flexibilitatea necesară pentru a realiza un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată; recunoaște importanța distribuției echitabile a sarcinilor casnice și de îngrijire în realizarea echilibrului între viața profesională și cea privată, care este necesar pentru ca femeile să se angajeze în activități antreprenoriale sau independente; solicită Comisiei și statelor membre să asigure un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată, prin concedii de maternitate, de paternitate, de creștere a copilului și de îngrijire mai adecvate, printr-un program de lucru flexibil, prin asigurarea unor structuri de îngrijire a copiilor la locul de muncă și prin promovarea muncii la distanță; subliniază că programul de lucru și modelele de lucru din zonele rurale diferă considerabil de cele din zonele urbane și că este important să se ofere servicii de îngrijire a copiilor adaptate nevoilor specifice ale femeilor din diferite zone; invită statele membre și autoritățile regionale și locale să susțină cadrele sociale, cum ar fi cele pentru persoanele în vârstă sau dependente, și să prevadă dispoziții mai flexibile pentru îngrijirea copiilor și oportunități de concediu pentru creșterea copilului, deoarece acestea sunt esențiale pentru a încuraja și a permite mai multor femei să devină antreprenoare; invită statele membre să implementeze obiectivele de la Barcelona privind îngrijirea, asigurând satisfacerea acestor nevoi prin investiții în servicii de îngrijire accesibile, la prețuri abordabile și de înaltă calitate și să le modernizeze, astfel încât femeile să nu fie nevoite să aleagă între familie și participarea pe piața forței de muncă; subliniază că facilitarea și îmbunătățirea în continuare a posibilităților femeilor de a începe o activitate de antreprenoriat pot avea un rol esențial în eliminarea disparității de gen în remunerare în statele membre; salută acțiunile întreprinse deja de unele state membre în această privință și le îndeamnă să asigure accesul la servicii de îngrijire a copiilor și de îngrijire pe termen lung de calitate, să promoveze accesul lucrătorilor independenți la acestea și să transpună și să aplice rapid Directiva privind echilibrul între viața profesională și cea personală; solicită Comisiei o monitorizare efectivă a acesteia; recunoaște diferențele naționale în ceea ce privește politica socială și respectarea subsidiarității; subliniază că este în interesul statelor membre să promoveze modele de lucru favorabile familiei; |
| --- | --- |

27.

| 28. | este îngrijorat de faptul că, în Raportul special nr. 10/21 intitulat „Integrarea perspectivei de gen în bugetul UE”, Curtea de Conturi a constatat că Comisia nu a realizat în mod adecvat integrarea perspectivei de gen și nu a utilizat suficient date și indicatori defalcați pe sexe; solicită Comisiei să implementeze bugetarea de gen, pentru a se asigura că femeile și bărbații beneficiază în mod egal de pe urma cheltuielilor publice, inclusiv în cadrul NextGenerationEU și în cadrul tuturor măsurilor de redresare economică; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  JO C 11, 12.1.2018, p. 35.

(2)  JO C 66, 21.2.2018, p. 44.

(3)  JO C 346, 27.9.2018, p. 6.

(4)  JO C 390, 18.11.2019, p. 28.

(5)  JO C 456, 10.11.2021, p. 232.

(6)  JO C 456, 10.11.2021, p. 191.

(7)  JO C 456, 10.11.2021, p. 208.

(8)  JO C 67, 8.2.2022, p. 137

(9)  OCDE, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship” (Lipsa antreprenorilor – Politici pentru un antreprenoriat incluziv), editura OECD, Paris, 2019.

(10)  OCDE, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship” (Lipsa antreprenorilor – Politici pentru un antreprenoriat incluziv), editura OECD, Paris, 2019.

(11)  Bajcar, B. and Babiak, J., „Gender Differences in Leadership Styles: Who Leads more Destructively?” (Diferențele de gen în stilurile de conducere: cine conduce mai distructiv?), a 34-a conferință IBIMA, Madrid, noiembrie 2019. https://www.researchgate.net/publication/337534934_Gender_Differences_in_Leadership_Styles_Who_Leads_more_Destructively

(12)  Departamentul tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale al Parlamentului European, „The Professional status of rural women in the EU” (Statutul profesional al femeilor din mediul rural în UE), Bruxelles, mai 2019. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608868/IPOL_STU(2019)608868_EN.pdf

(13)  Ibid.

(14)  Global Entrepreneurship Monitor, Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Class (Antreprenoriatul feminin 2020/2021: prosperitate prin criză), Londra, 2021.

https://gemconsortium.org/report/gem-202021-womens-entrepreneurship-report-thriving-through-crisis

(15)  Eurostat, Women in Management (Femeile în management), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2020.

(16)  Foss, L., Henry, C., Ahl, H. și Mikalsen, G., „Women’s entrepreneurship policy research: a 30-year review of the evidence” (Studiu privind politicile de antreprenoriat al femeilor: o analiză a datelor din ultimii 30 de ani), Small Business Economics, 53(2), p.409-429.

(17)  OCDE, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship” (Lipsa antreprenorilor – Politici pentru un antreprenoriat incluziv), editura OECD, Paris, 2019.

(18)  Ibid.

(19)  OCDE, OECS/INFE 2020 International Survey of Adult Financial Literacy (Studiul internațional al OCDE/INFE privind alfabetizarea financiară a adulților), Editura OCDE, Paris, 2020.

(20)  Skonieczna, A. and Castellano, L., „Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe” (O finanțare inteligentă din perspectiva genului: investițiile în femei și cu femeile- oportunități pentru Europa), European Economy Discussion Papers, nr. 129, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, iulie 2020.

(21)  Comisia Europeană și Banca Europeană de Investiții, „Funding women entrepreneurs: How to empower growth” (Finanțarea antreprenoarelor: Modalități de stimulare a creșterii economice), 2018.

(22)  Women in VC, Experior Venture Fund and Unvconventional, „Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact” (Finanțarea în regiunea ECE din perspectiva diversității de gen și a impactului pozitiv), 2021.

(23)  Statistics Compendium – European Early Stage Market Statistics, EBAN, Bruxelles, 2019.

(24)  International Finance Corporation, Moving Towards Gender Balance in Private Equity and Venture Capital (Către egalitatea de gen în investițiile private și capitalul de risc), International Finance Corporation, Washington DC, 2019.

(25)  Women in VC, Experior Venture Fund and Unvconventional, „Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact” (Finanțarea în regiunea ECE din perspectiva diversității de gen și a impactului pozitiv), online.

(26)  Comisia Europeană, Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe (Finanțarea inteligentă din perspectiva genului. Investiții în femei și cu femeile: oportunități pentru Europa), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2020.

(27)  OCDE, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship” (Lipsa antreprenorilor – Politici pentru un antreprenoriat incluziv), editura OCDE, Paris, 2021.

(28)  Eurofound, „Female entrepreneurship: Public and private funding” (Antreprenoriatul femeilor: finanațarea publică și privată), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2019.

(29)  Eurostat, „Women in science and technology” (Femeile în știință și tehnologie), Products Eurostat News, 2 octombrie 2020.

(30)  OCDE, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship” (Lipsa antreprenorilor – Politici pentru un antreprenoriat incluziv), editura OCDE, Paris, 2019.

(31)  https://ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/women-entrepreneurs/support-tools-and-networks-women_en

(32)  Global Entrepreneurship Monitor, 2021/2022 Global Report – Opportunity Amid Disruption (Raport mondial – oportunități în situații de criză), GEM, London, 2022. https://www.gemconsortium.org/reports/latest-global-report

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/65 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/65

---

P9_TA(2022)0140

Inteligența artificială în era digitală

Rezoluția Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la inteligența artificială în era digitală (2020/2266(INI))

(2022/C 465/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 4, 16, 26, 114, 169, 173, 179, 180, 181 și 187 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 4, 16, 26, 114, 169, 173, 179, 180, 181 și 187 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului și Comentariul general nr. 25 al Comitetului ONU pentru drepturile copilului din 2 martie 2021 privind drepturile copiilor în contextul mediului digital, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului și Comentariul general nr. 25 al Comitetului ONU pentru drepturile copilului din 2 martie 2021 privind drepturile copiilor în contextul mediului digital,

| — | având în vedere recomandarea Organizației Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO) privind etica inteligenței artificiale, adoptată de Conferința generală UNESCO în cadrul celei de-a 41-a sesiuni din 24 noiembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Organizației Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO) privind etica inteligenței artificiale, adoptată de Conferința generală UNESCO în cadrul celei de-a 41-a sesiuni din 24 noiembrie 2021,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (1) și Orientările privind o mai bună legiferare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (1) și Orientările privind o mai bună legiferare,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 martie 2021 privind Strategia UE privind drepturile copilului (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 martie 2021 privind Strategia UE privind drepturile copilului (COM(2021)0142),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la situația capabilităților de apărare cibernetică ale UE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la situația capabilităților de apărare cibernetică ale UE (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 decembrie 2021 referitoare la provocările și perspectivele regimurilor multilaterale de control al armelor de distrugere în masă și de dezarmare (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 decembrie 2021 referitoare la provocările și perspectivele regimurilor multilaterale de control al armelor de distrugere în masă și de dezarmare (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a programului „Europa digitală” și de abrogare a Deciziei (UE) 2015/2240 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a programului „Europa digitală” și de abrogare a Deciziei (UE) 2015/2240 (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (6),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 21 aprilie 2021 de stabilire a unor norme armonizate privind inteligența artificială (Legea privind inteligența artificială) și de modificare a anumitor acte legislative ale Uniunii (COM(2021)0206), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 21 aprilie 2021 de stabilire a unor norme armonizate privind inteligența artificială (Legea privind inteligența artificială) și de modificare a anumitor acte legislative ale Uniunii (COM(2021)0206),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2020 privind guvernanța datelor la nivel european (Legea privind guvernanța datelor) (COM(2020)0767), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2020 privind guvernanța datelor la nivel european (Legea privind guvernanța datelor) (COM(2020)0767),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1807 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 noiembrie 2018 privind un cadru pentru libera circulație a datelor fără caracter personal în Uniunea Europeană (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1807 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 noiembrie 2018 privind un cadru pentru libera circulație a datelor fără caracter personal în Uniunea Europeană (7),

| — | având în vedere regulamentul (UE) 2021/697 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a Fondului european de apărare și de abrogare a Regulamentului (UE) 2018/1092 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere regulamentul (UE) 2021/697 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a Fondului european de apărare și de abrogare a Regulamentului (UE) 2018/1092 (8),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/770 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2019 privind anumite aspecte referitoare la contractele de furnizare de conținut digital și de servicii digitale (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/770 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2019 privind anumite aspecte referitoare la contractele de furnizare de conținut digital și de servicii digitale (9),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1173 al Consiliului din 13 iulie 2021 privind instituirea întreprinderii comune pentru calculul european de înaltă performanță și de abrogare a Regulamentului (UE) 2018/1488 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1173 al Consiliului din 13 iulie 2021 privind instituirea întreprinderii comune pentru calculul european de înaltă performanță și de abrogare a Regulamentului (UE) 2018/1488 (10),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 25 aprilie 2018 intitulată „Inteligența artificială pentru Europa” (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 25 aprilie 2018 intitulată „Inteligența artificială pentru Europa” (COM(2018)0237),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 decembrie 2018 intitulată „Planul coordonat privind inteligența artificială” (COM(2018)0795), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 decembrie 2018 intitulată „Planul coordonat privind inteligența artificială” (COM(2018)0795),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 aprilie 2019 intitulată „Cum construim încrederea cetățenilor într-o inteligență artificială centrată pe factorul uman” (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 aprilie 2019 intitulată „Cum construim încrederea cetățenilor într-o inteligență artificială centrată pe factorul uman” (COM(2019)0168),

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Inteligența artificială – O abordare europeană axată pe excelență și încredere” (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Inteligența artificială – O abordare europeană axată pe excelență și încredere” (COM(2020)0065),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 27 ianuarie 2021 intitulată „Îmbătrânirea: Promovarea solidarității și a responsabilității între generații” (COM(2021)0050); |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 27 ianuarie 2021 intitulată „Îmbătrânirea: Promovarea solidarității și a responsabilității între generații” (COM(2021)0050);

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „O strategie europeană privind datele” (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „O strategie europeană privind datele” (COM(2020)0066),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa” (COM(2020)0102) și cea din 5 mai 2021 intitulată „Actualizarea noii strategii industriale 2020: construirea unei piețe unice mai puternice pentru redresarea Europei” (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa” (COM(2020)0102) și cea din 5 mai 2021 intitulată „Actualizarea noii strategii industriale 2020: construirea unei piețe unice mai puternice pentru redresarea Europei” (COM(2021)0350),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Planul de acțiune în domeniul educației digitale pentru 2021-2027: Reforma sistemelor de educație și formare în era digitală” (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Planul de acțiune în domeniul educației digitale pentru 2021-2027: Reforma sistemelor de educație și formare în era digitală” (COM(2020)0624),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 9 martie 2021 intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 9 martie 2021 intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (COM(2021)0118),

| — | având în vedere propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului din 15 septembrie 2021 de instituire a programului de politică pentru 2030 „Calea către deceniul digital” (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului din 15 septembrie 2021 de instituire a programului de politică pentru 2030 „Calea către deceniul digital” (COM(2021)0574),

| — | având în vedere studiul Comisiei din 28 iulie 2020 intitulat „European enterprise survey on the use of technologies based on artificial intelligence” („Studiu european în rândul întreprinderilor privind utilizarea tehnologiilor bazate pe inteligența artificială”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Comisiei din 28 iulie 2020 intitulat „European enterprise survey on the use of technologies based on artificial intelligence” („Studiu european în rândul întreprinderilor privind utilizarea tehnologiilor bazate pe inteligența artificială”),

| — | având în vedere studiul Comisiei din 26 noiembrie 2020 intitulat „Tehnologii de cloud computing eficiente din punct de vedere energetic și politici pentru o piață a cloud computingului favorabilă mediului”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Comisiei din 26 noiembrie 2020 intitulat „Tehnologii de cloud computing eficiente din punct de vedere energetic și politici pentru o piață a cloud computingului favorabilă mediului”,

| — | având în vedere Raportul Comisei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European din 19 februarie 2020 privind implicațiile în materie de siguranță și răspundere ale inteligenței artificiale, ale internetului obiectelor și ale roboticii (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European din 19 februarie 2020 privind implicațiile în materie de siguranță și răspundere ale inteligenței artificiale, ale internetului obiectelor și ale roboticii (COM(2020)0064),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 22 martie 2021 privind Strategia de securitate cibernetică a UE pentru deceniul digital, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 22 martie 2021 privind Strategia de securitate cibernetică a UE pentru deceniul digital,

| — | având în vedere raportul din 8 aprilie 2019 al Grupului de experți la nivel înalt privind inteligența artificială intitulat „Ethics Guidelines for Trustworthy AI” („Îndrumar etic pentru o inteligență artificială fiabilă”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 8 aprilie 2019 al Grupului de experți la nivel înalt privind inteligența artificială intitulat „Ethics Guidelines for Trustworthy AI” („Îndrumar etic pentru o inteligență artificială fiabilă”),

| — | având în vedere raportul din 8 aprilie 2019 al Grupului de experți la nivel înalt privind inteligența artificială, intitulat „A definition of AI: Main Capabilities and Disciplines („O definiție a IA: principalele capacități și discipline”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 8 aprilie 2019 al Grupului de experți la nivel înalt privind inteligența artificială, intitulat „A definition of AI: Main Capabilities and Disciplines („O definiție a IA: principalele capacități și discipline”),

| — | având în vedere raportul din 26 iunie 2019 al Grupului de experți la nivel înalt privind inteligența artificială, intitulat „Policy and investment recommendations for trustworthy AI” („Recomandări de politici și în materie de investiții pentru o inteligență artificială fiabilă”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 26 iunie 2019 al Grupului de experți la nivel înalt privind inteligența artificială, intitulat „Policy and investment recommendations for trustworthy AI” („Recomandări de politici și în materie de investiții pentru o inteligență artificială fiabilă”),

| — | având în vedere publicația UNESCO din martie 2019 intitulată „I’d blush if I could: Closing gender divides in digital skills through education” („M-aș îmbujora de rușine dacă aș putea: Eliminarea prin educație a diferențelor de gen în domeniul competențelor digitale”), |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația UNESCO din martie 2019 intitulată „I’d blush if I could: Closing gender divides in digital skills through education” („M-aș îmbujora de rușine dacă aș putea: Eliminarea prin educație a diferențelor de gen în domeniul competențelor digitale”),

| — | având în vedere raportul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene din 14 decembrie 2020 intitulat „Getting the future right – Artificial intelligence and fundamental rights” („Soluții bune pentru viitor – Inteligența artificială și drepturile fundamentale”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene din 14 decembrie 2020 intitulat „Getting the future right – Artificial intelligence and fundamental rights” („Soluții bune pentru viitor – Inteligența artificială și drepturile fundamentale”),

| — | având în vedere recomandarea Consiliului Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din 22 mai 2019 privind inteligența artificială, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Consiliului Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din 22 mai 2019 privind inteligența artificială,

| — | având în vedere platforma ONU pentru dialog pe tema inteligenței artificiale: summitul mondial „IA pentru bine”, |
| --- | --- |

—

având în vedere platforma ONU pentru dialog pe tema inteligenței artificiale: summitul mondial „IA pentru bine”,

| — | având în vedere principiile G20 privind IA din 9 iunie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile G20 privind IA din 9 iunie 2019,

| — | având în vedere raportul Organizației Mondiale a Sănătății din 28 iunie 2021 privind inteligența artificială în domeniul sănătății și cele șase principii directoare pentru proiectarea și utilizarea sa, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Organizației Mondiale a Sănătății din 28 iunie 2021 privind inteligența artificială în domeniul sănătății și cele șase principii directoare pentru proiectarea și utilizarea sa,

| — | având în vedere avizul din proprie inițiativă al Comitetului Economic și Social European din 31 mai 2017 intitulat „Inteligența artificială – Impactul inteligenței artificiale asupra pieței unice (digitale), a producției, a consumului, a ocupării forței de muncă și a societății” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul din proprie inițiativă al Comitetului Economic și Social European din 31 mai 2017 intitulat „Inteligența artificială – Impactul inteligenței artificiale asupra pieței unice (digitale), a producției, a consumului, a ocupării forței de muncă și a societății” (11),

| — | având în vedere raportul Grupului de experți privind răspunderea legală și noile tehnologii din 21 noiembrie 2019 – Constituirea noilor tehnologii, intitulat „Liability for Artificial Intelligence and other emerging digital technologies” („Răspunderea legală pentru inteligența artificială și alte tehnologii digitale emergente”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Grupului de experți privind răspunderea legală și noile tehnologii din 21 noiembrie 2019 – Constituirea noilor tehnologii, intitulat „Liability for Artificial Intelligence and other emerging digital technologies” („Răspunderea legală pentru inteligența artificială și alte tehnologii digitale emergente”),

| — | având în vedere publicația Comisiei ad hoc pentru inteligența artificială (CAHAI) a Consiliului Europei din decembrie 2020 intitulată „Towards Regulation of AI systems – Global perspectives on the development of a legal framework on Artificial Intelligence systems based on the Council of Europe’s standards on human rights, democracy and the rule of law” („Către reglementarea sistemelor de IA – perspective globale asupra dezvoltării unui cadru juridic privind sistemele de inteligență artificială bazat pe standardele Consiliului Europei privind drepturile omului, democrația și statul de drept”), |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația Comisiei ad hoc pentru inteligența artificială (CAHAI) a Consiliului Europei din decembrie 2020 intitulată „Towards Regulation of AI systems – Global perspectives on the development of a legal framework on Artificial Intelligence systems based on the Council of Europe’s standards on human rights, democracy and the rule of law” („Către reglementarea sistemelor de IA – perspective globale asupra dezvoltării unui cadru juridic privind sistemele de inteligență artificială bazat pe standardele Consiliului Europei privind drepturile omului, democrația și statul de drept”),

| — | având în vedere documentul de lucru al Institutului Universitar European din octombrie 2020 intitulat „Models of Law and Regulation for AI” („Modele de drept și de reglementare pentru IA”), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Institutului Universitar European din octombrie 2020 intitulat „Models of Law and Regulation for AI” („Modele de drept și de reglementare pentru IA”),

| — | având în vedere raportul comun din 19 noiembrie 2020 al Trend Micro Research, Institutul de Cercetare Interregional al Națiunilor Unite în domeniul Criminalității și Justiției și Europol intitulat „Malicious Uses and Abuses of Artificial Intelligence” (Utilizări răuvoitoare și abuzive ale inteligenței artificiale), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul comun din 19 noiembrie 2020 al Trend Micro Research, Institutul de Cercetare Interregional al Națiunilor Unite în domeniul Criminalității și Justiției și Europol intitulat „Malicious Uses and Abuses of Artificial Intelligence” (Utilizări răuvoitoare și abuzive ale inteligenței artificiale),

| — | având în vedere orientările politice ale Comisiei Europene pentru perioada 2019-2024 intitulate „O Uniune mai ambițioasă: agenda mea pentru Europa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările politice ale Comisiei Europene pentru perioada 2019-2024 intitulate „O Uniune mai ambițioasă: agenda mea pentru Europa”,

| — | având în vedere Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 16 iulie 2020 pronunțată în cauza C-311/18 (Schrems II), |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 16 iulie 2020 pronunțată în cauza C-311/18 (Schrems II),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2017 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la normele de drept civil privind robotica (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2017 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la normele de drept civil privind robotica (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 1 iunie 2017 referitoare la digitalizarea industriei europene (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 1 iunie 2017 referitoare la digitalizarea industriei europene (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 6 octombrie 2021 referitoare la cadrul de politică al UE privind siguranța rutieră 2021-2030 – Recomandări privind următorii pași către „Viziunea zero” (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 6 octombrie 2021 referitoare la cadrul de politică al UE privind siguranța rutieră 2021-2030 – Recomandări privind următorii pași către „Viziunea zero” (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 septembrie 2018 referitoare la sistemele de arme autonome (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 septembrie 2018 referitoare la sistemele de arme autonome (15),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2019 referitoare la o politică industrială europeană cuprinzătoare în domeniul inteligenței artificiale și al roboticii (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2019 referitoare la o politică industrială europeană cuprinzătoare în domeniul inteligenței artificiale și al roboticii (16),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2020 referitoare la procesele decizionale automatizate: asigurarea protecției consumatorilor și libera circulație a bunurilor și a serviciilor (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2020 referitoare la procesele decizionale automatizate: asigurarea protecției consumatorilor și libera circulație a bunurilor și a serviciilor (17),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la un regim de răspundere civilă pentru inteligența artificială (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la un regim de răspundere civilă pentru inteligența artificială (18),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2020 referitoare la drepturile de proprietate intelectuală pentru dezvoltarea tehnologiilor din domeniul inteligenței artificiale (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2020 referitoare la drepturile de proprietate intelectuală pentru dezvoltarea tehnologiilor din domeniul inteligenței artificiale (19),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la un cadru al aspectelor etice ale inteligenței artificiale, roboticii și tehnologiilor conexe (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la un cadru al aspectelor etice ale inteligenței artificiale, roboticii și tehnologiilor conexe (20),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la inteligența artificială: chestiuni legate de interpretarea și aplicarea dreptului internațional, în măsura în care Uniunea Europeană este afectată în domeniile utilizărilor civile și militare, precum și chestiuni legate de autoritatea statului în afara domeniului de aplicare al justiției penale (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la inteligența artificială: chestiuni legate de interpretarea și aplicarea dreptului internațional, în măsura în care Uniunea Europeană este afectată în domeniile utilizărilor civile și militare, precum și chestiuni legate de autoritatea statului în afara domeniului de aplicare al justiției penale (21),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 referitoare la conturarea viitorului digital al Europei: înlăturarea barierelor din calea funcționării pieței unice digitale și îmbunătățirea utilizării IA pentru consumatorii europeni (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 referitoare la conturarea viitorului digital al Europei: înlăturarea barierelor din calea funcționării pieței unice digitale și îmbunătățirea utilizării IA pentru consumatorii europeni (22),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la o strategie europeană privind datele (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la o strategie europeană privind datele (23),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la inteligența artificială în educație, cultură și sectorul audiovizual (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la inteligența artificială în educație, cultură și sectorul audiovizual (24),

| — | având în vedere rezoluția sa din 6 octombrie 2021 referitoare la inteligența artificială în dreptul penal și utilizarea sa de către autoritățile polițienești și judiciare în procedurile penale (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 6 octombrie 2021 referitoare la inteligența artificială în dreptul penal și utilizarea sa de către autoritățile polițienești și judiciare în procedurile penale (25),

| — | având în vedere studiul realizat de Direcția Generală Politici Interne (DG IPOL) în iunie 2021, intitulat „Artificial Intelligence diplomacy – Artificial Intelligence governance as a new European Union external policy tool” („Diplomația inteligenței artificiale – Guvernanța inteligenței artificiale ca nou instrument de politică externă al Uniunii Europene”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de Direcția Generală Politici Interne (DG IPOL) în iunie 2021, intitulat „Artificial Intelligence diplomacy – Artificial Intelligence governance as a new European Union external policy tool” („Diplomația inteligenței artificiale – Guvernanța inteligenței artificiale ca nou instrument de politică externă al Uniunii Europene”),

| — | având în vedere studiul DG IPOL din mai 2021 intitulat „Challenges and limits of an open source approach to Artificial Intelligence” („Probleme și limite ale unei abordări bazate pe surse deschise a inteligenței artificiale”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul DG IPOL din mai 2021 intitulat „Challenges and limits of an open source approach to Artificial Intelligence” („Probleme și limite ale unei abordări bazate pe surse deschise a inteligenței artificiale”),

| — | având în vedere studiul DG IPOL din mai 2021 intitulat „Artificial Intelligence market and capital flows – AI and the financial sector at crossroads” („Piața inteligenței artificiale și fluxurile de capital – IA și sectorul financiar la răscruce”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul DG IPOL din mai 2021 intitulat „Artificial Intelligence market and capital flows – AI and the financial sector at crossroads” („Piața inteligenței artificiale și fluxurile de capital – IA și sectorul financiar la răscruce”),

| — | având în vedere studiul DG IPOL din iunie 2021 intitulat „Improving working conditions using Artificial Intelligence” („Îmbunătățirea condițiilor de muncă prin utilizarea inteligenței artificiale”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul DG IPOL din iunie 2021 intitulat „Improving working conditions using Artificial Intelligence” („Îmbunătățirea condițiilor de muncă prin utilizarea inteligenței artificiale”),

| — | având în vedere studiul DG IPOL din mai 2021 intitulat „The role of Artificial Intelligence in the European Green Deal” („Rolul inteligenței artificiale în Pactul verde european”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul DG IPOL din mai 2021 intitulat „The role of Artificial Intelligence in the European Green Deal” („Rolul inteligenței artificiale în Pactul verde european”),

| — | având în vedere studiul DG IPOL din iulie 2021 intitulat „Artificial Intelligence in smart cities and urban mobility” („Inteligența artificială în orașele inteligente și mobilitatea urbană”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul DG IPOL din iulie 2021 intitulat „Artificial Intelligence in smart cities and urban mobility” („Inteligența artificială în orașele inteligente și mobilitatea urbană”),

| — | având în vedere studiul DG IPOL din iulie 2021 intitulat „Artificial Intelligence and public services” („Inteligența artificială și serviciile publice”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul DG IPOL din iulie 2021 intitulat „Artificial Intelligence and public services” („Inteligența artificială și serviciile publice”),

| — | având în vedere studiul DG IPOL din iulie 2021 intitulat „European Union data challenge”(„Problema datelor la nivelul Uniunii Europene”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul DG IPOL din iulie 2021 intitulat „European Union data challenge”(„Problema datelor la nivelul Uniunii Europene”),

| — | având în vedere studiul DG IPOL din iunie 2020 intitulat „Opportunities of Artificial Intelligence” („Șansele oferite de inteligența artificială”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul DG IPOL din iunie 2020 intitulat „Opportunities of Artificial Intelligence” („Șansele oferite de inteligența artificială”),

| — | având în vedere studiul DG IPOL din octombrie 2021 intitulat „Europe’s Digital Decade and Autonomy” (Deceniul digital și autonomia Europei), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul DG IPOL din octombrie 2021 intitulat „Europe’s Digital Decade and Autonomy” (Deceniul digital și autonomia Europei),

| — | având în vedere studiul DG IPOL din ianuarie 2022 intitulat „Identification and assessment of existing and draft EU legislation in the digital field” (Identificarea și evaluarea legislației UE existente și a proiectelor de legislație a UE în domeniul digital), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul DG IPOL din ianuarie 2022 intitulat „Identification and assessment of existing and draft EU legislation in the digital field” (Identificarea și evaluarea legislației UE existente și a proiectelor de legislație a UE în domeniul digital),

| — | având în vedere studiul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European (EPRS) din septembrie 2020 intitulat „Civil liability regime for artificial intelligence – European added value assessment” („Regimul de răspundere civilă pentru inteligența artificială – evaluarea valorii adăugate europene”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European (EPRS) din septembrie 2020 intitulat „Civil liability regime for artificial intelligence – European added value assessment” („Regimul de răspundere civilă pentru inteligența artificială – evaluarea valorii adăugate europene”),

| — | având în vedere studiul din decembrie 2020 al Unității de prospectivă științifică a EPRS intitulat „Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work” („Persoane vizate, supraveghere digitală, IA și viitorul muncii”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din decembrie 2020 al Unității de prospectivă științifică a EPRS intitulat „Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work” („Persoane vizate, supraveghere digitală, IA și viitorul muncii”),

| — | având în vedere studiul EPRS din septembrie 2020 intitulat „European framework on ethical aspects of artificial intelligence, robotics and related technologies” („Cadrul european privind aspectele etice asociate cu inteligența artificială, robotica și tehnologiile conexe”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul EPRS din septembrie 2020 intitulat „European framework on ethical aspects of artificial intelligence, robotics and related technologies” („Cadrul european privind aspectele etice asociate cu inteligența artificială, robotica și tehnologiile conexe”),

| — | având în vedere studiul EPRS din martie 2020 intitulat „The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives” („Etica inteligenței artificiale: probleme și inițiative”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul EPRS din martie 2020 intitulat „The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives” („Etica inteligenței artificiale: probleme și inițiative”),

| — | având în vedere studiul EPRS din iunie 2020 intitulat „Artificial Intelligence: How does it work, why does it matter, and what can we do about it?” („Inteligența artificială: cum funcționează, de ce este importantă și ce putem face cu ea?”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul EPRS din iunie 2020 intitulat „Artificial Intelligence: How does it work, why does it matter, and what can we do about it?” („Inteligența artificială: cum funcționează, de ce este importantă și ce putem face cu ea?”),

| — | având în vedere studiul EPRS din iulie 2020 intitulat „Artificial Intelligence and Law enforcement – Impact on Fundamental Rights” („Inteligența artificială și asigurarea respectării legii – efecte asupra drepturilor fundamentale”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul EPRS din iulie 2020 intitulat „Artificial Intelligence and Law enforcement – Impact on Fundamental Rights” („Inteligența artificială și asigurarea respectării legii – efecte asupra drepturilor fundamentale”),

| — | având în vedere studiul EPRS din iunie 2020 intitulat „The impact of the General Data Protection Regulation (GDPR) on artificial intelligence” [„Impactul Regulamentului general privind protecția datelor (RGPD) asupra inteligenței artificiale”], |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul EPRS din iunie 2020 intitulat „The impact of the General Data Protection Regulation (GDPR) on artificial intelligence” [„Impactul Regulamentului general privind protecția datelor (RGPD) asupra inteligenței artificiale”],

| — | având în vedere studiul EPRS din aprilie 2020 intitulat „The White Paper on Artificial Intelligence” („Cartea albă privind inteligența artificială”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul EPRS din aprilie 2020 intitulat „The White Paper on Artificial Intelligence” („Cartea albă privind inteligența artificială”),

| — | având în vedere studiul EPRS din septembrie 2021 intitulat „Regulating facial recognition in the EU” („Reglementarea recunoașterii faciale în UE”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul EPRS din septembrie 2021 intitulat „Regulating facial recognition in the EU” („Reglementarea recunoașterii faciale în UE”),

| — | având în vedere studiul EPRS din februarie 2021 intitulat „The future of work: Trends, challenges and potential initiatives” („Viitorul muncii: tendințe, probleme și posibile inițiative”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul EPRS din februarie 2021 intitulat „The future of work: Trends, challenges and potential initiatives” („Viitorul muncii: tendințe, probleme și posibile inițiative”),

| — | având în vedere studiul EPRS din iunie 2021 intitulat „Robo-advisors: How do they fit in the existing EU regulatory framework, in particular with regard to investor protection” (Roboți-consilieri: Cum se adaptează în actualul cadru normativ al UE, în special în ceea ce privește protecția investitorilor?), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul EPRS din iunie 2021 intitulat „Robo-advisors: How do they fit in the existing EU regulatory framework, in particular with regard to investor protection” (Roboți-consilieri: Cum se adaptează în actualul cadru normativ al UE, în special în ceea ce privește protecția investitorilor?),

| — | având în vedere studiul EPRS din septembrie 2021 intitulat „China’s ambitions in artificial intelligence” („Ambițiile Chinei în domeniul inteligenței artificiale”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul EPRS din septembrie 2021 intitulat „China’s ambitions in artificial intelligence” („Ambițiile Chinei în domeniul inteligenței artificiale”),

| — | având în vedere studiul EPRS din iunie 2021 intitulat „What if we chose new metaphors for artificial intelligence?” („Ce ar fi să alegem noi metafore pentru inteligența artificială?”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul EPRS din iunie 2021 intitulat „What if we chose new metaphors for artificial intelligence?” („Ce ar fi să alegem noi metafore pentru inteligența artificială?”),

| — | având în vedere studiul EPRS din ianuarie 2018 intitulat „Understanding artificial intelligence” („Să înțelegem inteligența artificială”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul EPRS din ianuarie 2018 intitulat „Understanding artificial intelligence” („Să înțelegem inteligența artificială”),

| — | având în vedere studiul EPRS din noiembrie 2021 intitulat „Tackling deepfakes in European Policy” (Combaterea deepfake în politica europeană), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul EPRS din noiembrie 2021 intitulat „Tackling deepfakes in European Policy” (Combaterea deepfake în politica europeană),

| — | având în vedere documentul de lucru al Comisiei speciale pentru inteligența artificială în era digitală (AIDA) din februarie 2021 intitulat „Artificial Intelligence and Health” („Inteligența artificială și sănătatea”), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Comisiei speciale pentru inteligența artificială în era digitală (AIDA) din februarie 2021 intitulat „Artificial Intelligence and Health” („Inteligența artificială și sănătatea”),

| — | având în vedere documentul de lucru al AIDA din martie 2021 intitulat „Artificial Intelligence and the Green Deal” („Inteligența artificială și Pactul verde european”), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al AIDA din martie 2021 intitulat „Artificial Intelligence and the Green Deal” („Inteligența artificială și Pactul verde european”),

| — | având în vedere documentul de lucru al AIDA din martie 2021 intitulat „The External Policy Dimensions of AI” („Dimensiunea de politică externă a IA”), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al AIDA din martie 2021 intitulat „The External Policy Dimensions of AI” („Dimensiunea de politică externă a IA”),

| — | având în vedere documentul de lucru al AIDA din mai 2021 intitulat „AI and Competitiveness” („IA și competitivitatea”), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al AIDA din mai 2021 intitulat „AI and Competitiveness” („IA și competitivitatea”),

| — | având în vedere documentul de lucru al AIDA din iunie 2021 intitulat „AI and the Future of Democracy” („IA și viitorul democrației”), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al AIDA din iunie 2021 intitulat „AI and the Future of Democracy” („IA și viitorul democrației”),

| — | având în vedere documentul de lucru al AIDA din iunie 2021 intitulat „Artificial Intelligence and the Labour Market” („Inteligența artificială și piața muncii”), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al AIDA din iunie 2021 intitulat „Artificial Intelligence and the Labour Market” („Inteligența artificială și piața muncii”),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei speciale pentru inteligența artificială în era digitală (A9-0088/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei speciale pentru inteligența artificială în era digitală (A9-0088/2022),

1.   
  Introducere

| 1. | constată că lumea se află în pragul celei de a patra revoluții industriale; subliniază că, în comparație cu cele trei valuri anterioare, inițiate prin introducerea aburului, a electricității și apoi a calculatoarelor, al patrulea val își extrage energia din combinarea unei abundențe de date cu algoritmi și capacități de calcul puternice; subliniază că revoluția digitală din prezent este caracterizată de amploarea sa globală, de convergența rapidă și de impactul enorm al progreselor tehnologice emergente asupra statelor, economiilor, societăților, relațiilor internaționale și mediului; recunoaște că o schimbare radicală de asemenea anvergură are un impact diferit asupra diverselor părți ale societății, în funcție de obiectivele, localizarea geografică sau contextul socioeconomic al acestora; subliniază că tranziția digitală trebuie să fie concepută cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale și astfel încât tehnologiile digitale să servească umanității; |
| --- | --- |

1.

| 2. | observă că revoluția digitală a declanșat, în același timp, o competiție la nivel mondial ca urmare a valorii economice enorme și a capacităților tehnologice care s-au acumulat în economiile care alocă cele mai multe resurse pentru cercetarea, dezvoltarea și comercializarea aplicațiilor bazate pe inteligența artificială (IA); constată că competitivitatea digitală și autonomia strategică deschisă au devenit un obiectiv politic central în mai multe țări; subliniază că factorii de decizie își dau seama tot mai mult că tehnologiile emergente ar putea afecta statutul de putere geopolitică al unor țări întregi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că Europa, care, timp de secole, a stabilit standarde internaționale, a dominat progresul tehnologic și a deținut primatul în producția și aplicarea tehnicii de vârf, a rămas în urmă din această cauză, dezvoltând și investind mult mai puțin în piața digitală decât economiile avansate decât economiile avansate cum sunt Statele Unite sau China, rămânând totodată relativ competitivă în ceea ce privește rezultatele cercetării tematice în domeniul IA; recunoaște riscul ca actorii europeni să fie marginalizați în dezvoltarea standardelor mondiale și a progreselor tehnologice și ca valorile europene să fie contestate; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază, în primul rând, că instrumentele digitale devin tot mult un instrument de manipulare și abuz în mâinile unor actori corporativi, precum și în mâinile guvernelor autocratice, care le folosesc în scopul subminării sistemelor politice democratice, ceea ce ar putea duce la un conflict între sistemele politice; explică faptul că spionajul digital, sabotajul, războiul la scară redusă și campaniile de dezinformare pun la încercare societățile democratice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că natura modelelor de afaceri digitale permite un grad ridicat de scalabilitate și efecte de rețea; subliniază că numeroase piețe digitale se caracterizează printr-un grad ridicat de concentrare a pieței, permițând unui număr mic de platforme tehnologice, majoritatea având în prezent sediul în SUA, să conducă comercializarea inovațiilor tehnologice revoluționare, să atragă cele mai bune idei, talente și companii și să atingă o rentabilitate extraordinară; avertizează că este probabil ca pozițiile dominante pe piață în economia datelor să fie extinse la economia emergentă a IA; subliniază că numai opt dintre primele 200 de întreprinderi digitale din prezent își au sediul în UE; subliniază că finalizarea unei veritabile piețe unice digitale este de o importanță capitală în acest sens; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că, prin urmare, concurența globală pentru poziția de lider în domeniul tehnologiei a devenit o prioritate în UE; subliniază că, dacă UE nu acționează rapid și curajos, va ajunge să fie nevoită să respecte normele și standardele stabilite de alte state și să riște efecte dăunătoare asupra stabilității politice, securității sociale, drepturilor fundamentale, libertăților individuale și competitivității economice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | susține că IA este una dintre tehnologiile emergente esențiale ale celei de-a patra revoluții industriale; observă că IA alimentează economia digitală, deoarece permite introducerea de produse și servicii inovatoare, are puterea de a crește posibilitățile de alegere ale consumatorilor și poate îmbunătăți eficiența proceselor de producție; afirmă că se preconizează că până în 2030 IA va contribui cu peste 11 mii de miliarde EUR la economia mondială; subliniază, în același timp, că tehnologiile IA riscă să reducă influența factorului uman; subliniază că IA ar trebui să rămână o tehnologie de încredere centrată pe factorul uman și nu ar trebui să înlocuiască autonomia umană și nici să implice pierderea libertății individuale; subliniază necesitatea de a se asigura că această a patra revoluție industrială este incluzivă și nu lasă pe nimeni în urmă; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sugerează că există o competiție la nivel mondial pentru poziția de lider în domeniul IA; subliniază că introducerea tehnologiilor IA promite să ofere o valoare economică imensă celor care dezvoltă, produc sau adoptă cu succes astfel de tehnologii în mod profitabil, precum și țărilor în care are loc o astfel de creare de valoare; subliniază că IA nu este o tehnologie omnipotentă, ci un set eficient de instrumente și tehnici care pot fi folosite în beneficiul societății; explică faptul că modul în care funcționează tehnologiile depinde de modul în care le concepem; subliniază că UE și-a declarat intenția de a deschide calea către un cadru de reglementare privind IA; subliniază, cu toate acestea, că este esențial ca UE să fie în măsură să definească abordarea în materie de reglementare, inclusiv protecția drepturilor și libertăților fundamentale, și să acționeze ca un organism de standardizare la nivel mondial; subliniază, prin urmare, importanța competitivității europene în domeniul IA și capacitatea UE de a modela peisajul normativ la nivel internațional; subliniază că unele utilizări ale IA pot prezenta riscuri individuale și societale care pot pune în pericol drepturile fundamentale și, prin urmare, ar trebui abordate de factorii de decizie, permițând astfel IA să devină efectiv un instrument în serviciul cetățenilor și al societății, urmărind binele comun și interesul general; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act de faptul că un cadru de reglementare clar, un angajament politic și o mentalitate mai orientată spre viitor, care adesea lipsesc în prezent, sunt necesare pentru ca actorii europeni să aibă succes în era digitală și să devină lideri în domeniul tehnologiei IA; concluzionează că, pe baza unei astfel de abordări, atât cetățenii, cât și întreprinderile din UE pot beneficia de IA și de marea oportunitate pe care o oferă aceasta pentru a stimula competitivitatea, inclusiv în ceea ce privește prosperitatea și bunăstarea; subliniază că cadrele de reglementare trebuie să fie concepute astfel încât să nu impună bariere nejustificate pentru a împiedica actorii europeni să aibă succes în era digitală, în special pentru întreprinderile nou-înființate și întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri); subliniază că investițiile private și publice ar trebui majorate substanțial pentru a crea un climat în care să apară și să se dezvolte mai multe povești de succes europene pe continentul nostru; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că progresul tehnologic rapid introdus de IA este din ce în ce mai strâns legat de majoritatea domeniilor de activitate umană și va afecta, de asemenea, mijloacele de subzistență ale tuturor celor care nu dețin competențele de care au nevoie pentru a se adapta suficient de rapid la aceste noi tehnologii; subliniază că, deși dobândirea alfabetizării digitale prin perfecționare și recalificare poate contribui la abordarea multora dintre preocupările socioeconomice rezultate, aceste efecte ar trebui, de asemenea, abordate în contextul sistemelor de protecție socială, al infrastructurii urbane și rurale și al proceselor democratice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază necesitatea de a reflecta obiectivele și interesele femeilor și ale grupurilor vulnerabile în tranziția digitală; subliniază, în acest context, că femeile au reprezentat doar 22 % din profesioniștii din domeniul IA la nivel mondial în 2018, o problemă care nu face decât să ducă la perpetuarea și înrădăcinarea stereotipurilor și a prejudecăților; recunoaște necesitatea de a menține drepturile la egalitate în fața legii, la viață privată, la libertatea de exprimare și la participarea la viața culturală și politică atunci când se utilizează tehnologiile IA, în special pentru comunitățile minoritare; |
| --- | --- |

11.

2.   
  Șanse, riscuri și obstacole potențiale în utilizarea IA: șase studii de caz examinate de Comisia AIDA

| 12. | reamintește că IA se bazează pe software care utilizează modele probabilistice și previziuni algoritmice pentru un set de obiective specifice; subliniază că termenul IA este un termen generic care acoperă o gamă largă de tehnologii, tehnici și abordări vechi și noi, mai bine înțelese ca „sisteme de inteligență artificială”, sintagmă ce se referă la orice fel de sisteme bazate pe calculator care adesea au în comun doar faptul că sunt ghidate de un anumit set de obiective definite de om, cu grade diferite de autonomie în acțiunile lor, și se implică în previziuni, recomandări sau procese decizionale bazate pe datele disponibile; constată că, deși unele dintre aceste tehnologii sunt deja utilizate pe scară largă, altele sunt încă în curs de dezvoltare sau sunt doar concepte speculative care pot exista sau nu în viitor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că există o diferență semnificativă între IA simbolică, principala abordare a IA din anii 1950 până în anii 1990, și inteligența artificială bazată pe date, care a dominat învățarea automată începând cu anii 2000; clarifică faptul că, în timpul primului val, IA a fost dezvoltată prin codificarea cunoștințelor și experienței experților într-un set de instrucțiuni executate apoi de o mașină; |
| --- | --- |

13.

| 14. | constată că, în cel de-al doilea val, procesele automatizate de învățare algoritmică, bazate pe prelucrarea unor cantități mari de date, capacitatea de a combina date provenite de la surse multiple și de a forma reprezentări complexe ale unui mediu anume, precum și identificarea regularităților au făcut sistemele de IA mai complexe, mai autonome și mai opace, ceea ce poate duce la rezultate mai puțin explicabile; subliniază că IA actuală poate fi, prin urmare, împărțită în mai multe subdomenii și tehnici diferite, prin care învățarea profundă este, de exemplu, un subdomeniu al învățării automate, care este, la rândul său, un subdomeniu al IA; |
| --- | --- |

14.

| 15. | observă că, deși IA din prezent a devenit mult mai eficace și mai puternică decât IA simbolică, datorită creșterilor semnificative ale capacităților computaționale, ea poate rezolva în continuare doar sarcini clar definite în nișe specializate, cum ar fi șahul sau recunoașterea facială, iar programarea sa nu este concepută pentru a recunoaște pe deplin acțiunile pe care le realizează sistemul de IA; subliniază că, în pofida denumirii, sistemele de IA nu sunt înzestrate cu „inteligență” în sens uman; subliniază că aceasta este, prin urmare, numită IA „restrânsă” sau „slabă” și este în continuare doar un instrument care furnizează recomandări și previziuni; constată, de pildă, că autovehiculele autonome funcționează printr-o combinație a mai multor sisteme IA care îndeplinesc fiecare o singură sarcină și care, luate împreună, pot întocmi o hartă tridimensională a contextului spațial al vehiculului, astfel încât sistemul său de operare să poată lua decizii; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că numeroase temeri legate de IA sunt concepte ipotetice, cum ar fi IA generală, superinteligența artificială și singularitatea, care ar putea, în teorie, să conducă la o inteligență automată care depășește inteligența umană în multe domenii; insistă însă că există îndoieli că această IA speculativă poate deveni o realitate cu tehnologiile și legile noastre științifice; consideră, cu toate acestea, că riscurile pe care le prezintă în prezent procesul decizional bazat pe IA trebuie să fie abordate de legiuitori, deoarece este evident că efectele dăunătoare, cum ar fi discriminarea rasială și pe criterii de sex, sunt deja imputabile anumitor cazuri în care IA a fost implementată fără garanții; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că majoritatea sistemelor de IA utilizate în prezent prezintă un risc scăzut; menționează, de exemplu, traducerile automate, „automatele Eureka”, aparatele de jocuri și roboții care execută procese de fabricație repetitive; conchide că unele cazuri de utilizare pot fi clasificate drept riscante și necesită măsuri de reglementare și garanții efective, în cazul în care acestea nu au fost deja implementate; |
| --- | --- |

17.

| 18. | încurajează o dezbatere publică cu privire la modul de explorare a potențialului enorm al IA pe baza valorilor europene fundamentale, a principiilor transparenței, explicabilității, echității, răspunderii, responsabilității și credibilității, precum și a principiului conform căruia IA și robotica ar trebui să fie centrate pe om și dezvoltate pentru a veni în completarea oamenilor; subliniază că, într-un număr semnificativ de domenii al vieții umane, de la sustenabilitate la sănătate, IA poate aduce beneficii ca instrument auxiliar pentru utilizatori și profesioniști, sporind capacitățile oamenilor fără a le submina capacitatea de a acționa și de a decide în mod liber; subliniază că principiile și cerințele etice convenite în materie de IA ar trebui să fie operaționalizate în toate domeniile aplicațiilor IA, bazându-se pe garanțiile necesare, ceea ce va spori încrederea cetățenilor, făcându-i astfel să accepte beneficiile IA; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că nivelul de risc al unei anumite aplicații IA variază în mod semnificativ în funcție de probabilitatea producerii de prejudicii și de gravitatea acestora; subliniază, prin urmare, că cerințele legale ar trebui adaptate la această realitate, în conformitate cu o abordare bazată pe riscuri și ținând cont în mod corespunzător, atunci când acest lucru se justifică, de principiul precauției; subliniază că, în astfel de cazuri, actuale sau viitoare, în care, într-un caz de utilizare anume, sistemele de IA prezintă riscuri ridicate pentru drepturile fundamentale și drepturile omului, sunt necesare supravegherea umană integrală și intervenții de reglementare și că, având în vedere viteza dezvoltării tehnologice, reglementarea sistemelor de IA cu grad ridicat de risc trebuie să fie flexibilă și orientată spre viitor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | arată că prezentul raport tratează în detaliu șase studii de caz privind IA, subliniind posibilitățile oferite de aceasta în sectorul respectiv, riscurile care trebuie eliminate și obstacolele care împiedică Europa să valorifice pe deplin beneficiile IA; subliniază că studiile de caz reprezintă unele dintre cele mai importante cazuri de utilizare a IA și, în același timp, reflectă unele dintre principalele subiecte ale audierilor publice organizate de Comisia AIDA în cursul mandatului său, și anume sănătatea, Pactul verde, politica externă și securitatea, competitivitatea, viitorul democrației și piața muncii; |
| --- | --- |

20.

a)   IA și sănătatea

| 21. | consideră că analiza metodologică a unor volume mari de date, inclusiv prin IA, poate debloca noi soluții sau îmbunătăți tehnicile existente în sectorul sănătății, ceea ce ar putea accelera enorm cercetarea științifică, ar putea salva vieți și îmbunătăți îngrijirea pacienților, oferind tratamente inovatoare și un diagnostic mai bun și promovând medii propice pentru un stil de viață sănătos; subliniază că sistemele de IA pot contribui, de asemenea, la accesibilitatea, reziliența și sustenabilitatea sistemelor de sănătate, aducând în același timp un avantaj competitiv sectoarelor europene ale TIC și asistenței medicale, dacă riscurile inerente sunt gestionate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că utilizarea IA în sectorul sănătății ar trebui să se bazeze pe cerințe etice stricte, cum ar fi accesul echitabil la îngrijirea medicală, confidențialitatea, răspunderea, transparența, explicabilitatea, fiabilitatea, inclusivitatea și reprezentativitatea seturilor de date, precum și supravegherea umană constantă; subliniază că proiectarea sistemelor bazate pe IA trebuie să abordeze riscul ca resursele să fie alocate în mod eronat persoanelor pe baza unei clasificări defectuoase sau părtinitoare, a prioritizării sau a unei tehnologii defectuoase, care să conducă la diagnostic greșit, la maltratare sau la niciun tratament; consideră că ar trebui să se aplice cele mai înalte standarde etice pentru toate aplicațiile din domeniul asistenței medicale și că ar trebui instituite norme etice într-un stadiu timpuriu al dezvoltării și elaborării lor, și anume etica la stadiul conceperii; subliniază că procesul decizional automatizat în aplicațiile de asistență medicală poate prezenta riscuri pentru bunăstarea pacienților și pentru drepturile fundamentale și subliniază că IA trebuie, prin urmare, să aibă un rol de sprijin în domeniul asistenței medicale, unde supravegherea umană profesională ar trebui să fie întotdeauna menținută; solicită ca IA în diagnosticările medicale din sistemele publice de sănătate să mențină relația dintre pacient și medic și să fie coerentă în orice moment cu jurământul lui Hipocrate; constată, cu toate acestea, că IA îmbunătățește precizia screeningului și depășește deja diagnosticul medicilor în mai multe cazuri; consideră că cadrele existente în materie de răspundere nu oferă suficientă securitate juridică și nu respectă dreptul pacienților la căi de atac în cazul diagnosticării greșite și al tratamentului incorect prin IA; salută, în acest sens, viitoarea propunere legislativă privind răspunderea pentru IA; constată că este important să se protejeze cadrele medicale ca utilizatori ai sistemelor de IA, precum și pacienții ca beneficiari finali, oferindu-le informații suficiente și transparente; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că soluțiile bazate pe IA sunt deja utilizate sau testate în contexte clinice cu scopul de a sprijini diagnosticarea, prognoza, tratamentul și implicarea pacienților, accelerând și îmbunătățind astfel tratamentul și reducând intervențiile inutile; constată, în plus, că IA poate îmbunătăți medicina personalizată și îngrijirea pacienților; ia act de faptul că IA acoperă în prezent o gamă largă de domenii sanitare, inclusiv sănătatea publică, serviciile de îngrijire, autoîngrijirea și sistemele de sănătate; remarcă că datele joacă un rol important; constată că există aplicații promițătoare pentru IA în ceea ce privește extragerea de informații din imagini și din alte dispozitive medicale pentru a contribui la analiza din aval și observă că este de așteptat, de asemenea, ca algoritmii de învățare profundă să poată oferi un salt cantitativ într-o varietate de sarcini clinice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că tehnologiile IA pot fi aplicate cercetării, dezvoltării și producției în masă a produselor farmaceutice și au potențialul de a accelera dezvoltarea de noi medicamente, tratamente și vaccinuri la un cost mai mic; consideră că IA poate contribui la anticiparea rezultatelor răspunsurilor la tratamente și le poate permite medicilor să ajusteze strategiile terapeutice în funcție de caracteristicile genetice sau fiziologice individuale cu niveluri tot mai mari de precizie atunci când se bazează pe date de înaltă calitate și pe ipoteze solide, sporind astfel eficacitatea asistenței preventive, cu condiția ca toate cerințele etice să fie îndeplinite în ceea ce privește supravegherea profesională a validării clinice a IA, viața privată, protecția datelor și consimțământul în cunoștință de cauză; observă că volumele mari de date din domeniul sănătății pot fi analizate cu ajutorul IA pentru a le accelera prelucrarea; subliniază că este important să se asigure interoperabilitatea calculului de înaltă performanță cu IA, deoarece sectoarele economice majore, inclusiv industria prelucrătoare, sănătatea și produsele farmaceutice, se bazează pe calculul de înaltă performanță; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că soluțiile bazate pe IA au potențialul de a adapta tratamentele și dezvoltarea medicamentelor la nevoile specifice ale pacienților și de a consolida colaborarea cu părțile interesate și cu participanții la sistemul de sănătate; consideră că IA și accesul la seturi de date relevante, actualizate și de înaltă calitate, anonimizate și reprezentative, în conformitate cu normele UE privind protecția datelor cu caracter personal, sprijină cadrele medicale pentru a-i ajuta să ofere asistență mai bună pacienților lor și un feedback, orientări și sprijin mai personalizate, promovând siguranța pacienților și eficientizând terapia; subliniază că acest lucru poate fi deosebit de util în selectarea și studierea volumului tot mai mare de cunoștințe științifice în scopul de a extrage informații relevante pentru personalul medico-sanitar; subliniază că cetățenii din toate statele membre ar trebui să își poată partaja datele privind sănătatea cu furnizorii de servicii medicale și cu autoritățile alese de ei; subliniază, în acest sens, că este necesar să se creeze stimulente pentru perfecționarea, recalificarea și extinderea calificării lucrătorilor pentru cariere în domeniul sănătății; |
| --- | --- |

25.

| 26. | constată că lupta împotriva COVID-19 a accelerat atât cercetarea în domeniul noilor tehnologii, în special al aplicațiilor IA, cât și implementarea acestora, în încercarea de a îmbunătăți cercetarea în domeniul detectării cazurilor, al îngrijirii clinice și al terapiilor, și a evidențiat utilitatea IA, precum și importanța finanțării și a datelor de înaltă calitate în scopul monitorizării și modelării eficiente a răspândirii focarelor de boli infecțioase, în conformitate cu legislația privind protecția datelor; constată, cu toate acestea, că experiențele legate de aplicațiile IA în timpul pandemiei de COVID-19 au scos la iveală unele dintre limitările utilizării IA în diagnosticarea medicală (26); |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază potențialul sistemelor de IA de a reduce povara asupra sistemelor de sănătate și a profesioniștilor din domeniul sănătății, în special, și de a contribui la soluții pentru a oferi îngrijire populațiilor în curs de îmbătrânire rapidă din Europa și din lume și pentru a-i proteja de boli periculoase; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că utilizarea unor aplicații de IA sigure și eficiente pentru sarcinile administrative care nu necesită acțiune umană poate ajuta lucrătorii din domeniul asistenței medicale să economisească mult timp, care poate fi dedicat vizitelor pacienților; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că aplicațiile pentru sănătatea consumatorilor bazate pe IA pot contribui la urmărirea stării de sănătate a unei persoane prin intermediul dispozitivelor de zi cu zi, cum ar fi telefoanele inteligente, permițând utilizatorilor să furnizeze în mod voluntar date care pot constitui baza pentru alerte timpurii și semnalări privind boli care pun viața în pericol, cum ar fi accidentele vasculare cerebrale sau infarcturile; subliniază că aplicațiile din domeniul sănătății bazate pe IA pot, de asemenea, să încurajeze un comportament sănătos și să permită autoîngrijirea responsabilă a persoanelor, dotând pacienții cu mijloace suplimentare de monitorizare a propriei stări de sănătate și a propriului stil de viață și îmbunătățind precizia screeningului realizat de cadrele medicale; subliniază, cu toate acestea, sensibilitatea deosebită a datelor medicale cu caracter personal și riscul de încălcare a securității datelor sau de utilizare abuzivă a datelor în acest sens și subliniază necesitatea de a aplica standarde solide de securitate cibernetică pentru orice aplicație în domeniul sănătății; |
| --- | --- |

29.

| 30. | accentuează că IA în sectorul sănătății depinde în mod deosebit de existența unor cantități mari de date cu caracter personal, de schimbul de date, de calitatea ridicată a datelor, de accesibilitatea datelor și de interoperabilitatea lor, pentru a valorifica întregul potențial al IA în ceea ce privește sănătatea; subliniază necesitatea de a facilita corelarea dosarelor medicale electronice cu sistemele de prescriere electronică, pentru a le permite cadrelor medicale implicate în îngrijirea pacienților să aibă acces la informațiile necesare privind pacientul, sub rezerva consimțământului acestuia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | salută crearea unui spațiu european al datelor medicale pentru a genera date de calitate foarte înaltă care să fie utilizate în sectorul sănătății; consideră că interconectarea și interoperabilitatea infrastructurii de calcul de înaltă performanță cu spațiul european al datelor medicale ar asigura disponibilitatea unor seturi de date medicale de înaltă calitate, care sunt importante pentru cercetarea și tratarea patologiilor, în special a bolilor rare și a afecțiunilor pediatrice; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază necesitatea de a consolida încrederea prin promovarea interoperabilității și a unei colaborări sporite între diferiți profesioniști din domeniul sănătății care deservesc aceiași pacienți; subliniază necesitatea de a oferi formare profesioniștilor din domeniul sănătății cu privire la tehnicile și abordările IA; subliniază necesitatea de a combate neîncrederea, de exemplu prin exploatarea întregului potențial al anonimizării datelor și al pseudonimizării, și de a informa mai bine cetățenii, profesioniștii din domeniul sănătății și factorii de decizie cu privire la utilizările, beneficiile și riscurile IA în domeniul sănătății, precum și dezvoltatorii de IA cu privire la provocările și riscurile prelucrării datelor sensibile în acest domeniu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră, în plus, că sunt necesare standarde etice și juridice obligatorii și solide și drepturi opozabile la căi de atac pentru a promova un ecosistem de încredere în rândul cetățenilor și pentru a proteja în mod adecvat datele privind sănătatea împotriva potențialelor utilizări abuzive și a accesului ilegal; este de acord cu Comisia că cetățenii ar trebui să aibă acces sigur la o evidență electronică cuprinzătoare a datelor privind starea lor de sănătate și ar trebui să păstreze controlul asupra datelor cu caracter personal privind starea lor de sănătate și să le poată partaja în condiții de siguranță, cu o protecție eficace a datelor cu caracter personal și o securitate cibernetică solidă, cu părți terțe autorizate; subliniază că accesul și diseminarea neautorizate ar trebui interzise și că protecția datelor cu caracter personal ale pacienților trebuie garantată în conformitate cu legislația privind protecția datelor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază, în acest sens, riscul unor decizii părtinitoare care să conducă la discriminare și la încălcări ale drepturilor omului; subliniază, prin urmare, necesitatea unor verificări imparțiale ale algoritmilor și seturilor de date utilizate și a promovării unor cercetări suplimentare privind metodele și prejudecățile integrate în sistemele de IA formate, pentru a preveni concluziile lipsite de etică și discriminatorii în domeniul datelor privind sănătatea umană; |
| --- | --- |

34.

| 35. | accentuează că este necesară o aplicare eficientă și uniformă a RGPD în întreaga UE pentru a depăși provocări precum incertitudinea juridică și lipsa de cooperare în sectorul sănătății; subliniază că astfel de provocări conduc, în unele cazuri, la întârzieri în descoperirile științifice și la o povară birocratică în cercetarea în domeniul sănătății; subliniază că crearea unui spațiu european al datelor medicale care să garanteze drepturile pacienților și portabilitatea datelor ar putea spori cooperarea și stimula schimbul de date pentru cercetare și inovare în sectorul european al sănătății; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ia act de faptul că IA poate contribui la progresul rapid al noilor tehnologii, cum ar fi imagistica creierului, care au deja aplicații importante în medicină, dar implică, de asemenea, riscuri substanțiale pentru influența factorului uman și pentru exprimarea drepturilor fundamentale fără a fi nevoie de consimțământ; este preocupat de lipsa legislației privind datele neurologice și este de părere că UE ar trebui să depună eforturi pentru a deveni lider mondial în dezvoltarea de tehnologii neurologice sigure; |
| --- | --- |

36.

b)   IA și Pactul verde

| 37. | evidențiază că cele două priorități esențiale ale Comisiei pentru anii următori sunt o Europă pregătită pentru era digitală și Pactul verde; subliniază că este necesar să se asigure că tranziția digitală contribuie la realizarea dezvoltării sustenabile și promovează tranziția verde; observă că acest lucru necesită o accelerare a inovării compatibile cu obiectivele UE în materie de climă și cu standardele de mediu; subliniază că aplicațiile IA pot aduce beneficii de mediu și economice și pot consolida capacitățile predictive care pot contribui la combaterea schimbărilor climatice și la realizarea obiectivelor Pactului verde european și a obiectivului UE de a deveni primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050; consideră că folosirea IA are potențialul de a reduce emisiile globale de gaze cu efect de seră cu până la 4 % până în 2030 (27); consideră că, potrivit unor estimări, tehnologiile TIC pot reduce de 10 ori mai multe emisii de gaze cu efect de seră decât propria lor amprentă (28), dar recunoaște că acest lucru necesită alegeri de proiectare conștiente și măsuri de reglementare; avertizează, în același timp, că creșterea consumului de energie în scopul stocării seturilor mari de date necesare pentru formarea sistemelor de IA poate avea și un efect negativ; reamintește că traficul de date și infrastructura TIC consumă, în prezent, aproximativ 7 % din energia electrică de la nivel mondial, acest consum fiind preconizat să crească, cu garanțiile adecvate, la 13 % până în 2030; adaugă că la acest impact negativ poate contribui și utilizarea intensivă a materiilor prime pentru a construi microprocesoare și dispozitive de înaltă tehnologie care folosesc IA; subliniază că, pentru a garanta „acțiunile semnificative, dar o amprentă scăzută” ale IA asupra mediului și climei, trebuie luate în considerare aceste efecte negative directe și indirecte asupra mediului, iar sistemele de IA trebuie să fie concepute astfel încât să promoveze consumul sustenabil, să limiteze utilizarea resurselor și consumul de energie, să evite operațiunile de prelucrare inutile și să prevină daunele aduse mediului; subliniază că abordarea impactului asupra mediului al sectorului TIC necesită informații și date relevante; |
| --- | --- |

37.

| 38. | este preocupat că doar șase state membre au pus un accent puternic pe aplicațiile de IA în eforturile lor de a îndeplini obiectivele Pactului verde; consideră că IA poate fi folosită pentru a colecta și a organiza informații relevante pentru planificarea de mediu, pentru luarea deciziilor și pentru gestionarea și monitorizarea progreselor înregistrate de politicile de mediu, de exemplu în ceea ce privește un aer mai curat, aplicațiile de IA putând monitoriza poluarea și avertiza cu privire la pericole; subliniază că astfel de soluții digitale și IA ar putea fi utilizate în mai multe sectoare pentru a extinde soluțiile eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază importanța sistemelor bazate pe IA în dezvoltarea orașelor și satelor inteligente prin optimizarea utilizării resurselor și creșterea rezilienței infrastructurii, inclusiv prin previzionarea și reducerea traficului, gestionarea inteligentă a energiei, asistență de urgență și deșeuri, așa cum se întâmplă deja în mai multe orașe și municipalități din întreaga UE; accentuează că soluțiile bazate pe IA pot contribui și la urbanism, arhitectură, construcții și procese de inginerie, pentru a reduce emisiile, timpul de construcție, costurile și deșeurile; |
| --- | --- |

39.

| 40. | accentuează că tranziția energetică nu va avea loc fără digitalizare; subliniază că IA poate monitoriza, optimiza și reduce consumul și producția de energie și poate sprijini integrarea energiilor regenerabile în rețelele de energie electrică existente; subliniază că contoarele inteligente, iluminatul eficient, tehnologia de tip cloud computing și software-ul distribuit, împreună cu o componentă de IA, au potențialul de a transforma modelele de utilizare a energiei și de a promova o utilizare responsabilă; |
| --- | --- |

40.

| 41. | evidențiază că complexitatea din ce în ce mai mare a unui sistem de tranziție energetică, cu o producție tot mai volatilă de energie din surse regenerabile și cu schimbări în gestionarea sarcinii, face ca pentru securitatea aprovizionării cu energie să fie necesar un control automatizat mai puternic; accentuează că IA are potențialul de a aduce beneficii pentru securitatea aprovizionării, în special în ceea ce privește funcționarea, monitorizarea, întreținerea și controlul rețelelor de apă, gaz și energie electrică; constată, cu toate acestea, că tehnologiile de rețea îmbunătățite cu IA vor introduce milioane de componente inteligente cu vulnerabilități comune, adăugând un număr mare de potențiale puncte de atac la rețelele energetice și sporind vulnerabilitățile infrastructurii critice, în cazul în care nu există dispoziții adecvate în materie de securitate cibernetică; consideră că rețelele inteligente necesită investiții și cercetări suplimentare; |
| --- | --- |

41.

| 42. | constată că IA și alte aplicații digitale pentru mobilitate și transport au potențialul de a optimiza fluxurile de trafic și de a mări siguranța rutieră, inclusiv crescând eficiența accesului la sistemele de transport; subliniază că IA poate contribui la proiectarea și gestionarea energetică a vehiculelor eficiente din punct de vedere energetic; subliniază că opțiunile pentru serviciile de transport bazate pe aplicații, utilizarea în comun a autoturismelor și co-voiajare au crescut considerabil și că IA este adesea utilizată în astfel de servicii de mobilitate prin planificarea eficientă a rutelor și selectarea punctelor de preluare; |
| --- | --- |

42.

| 43. | consideră că IA poate avea un rol transformator în sectorul agricol, sprijinind apariția unor noi metode de recoltare, inclusiv previzionarea recoltelor și gestionarea resurselor agricole; accentuează că agricultura este un sector-cheie în care IA poate contribui la reducerea emisiilor și a utilizării pesticidelor, a îngrășămintelor, a substanțelor chimice și a apei, prin concentrarea utilizării acestora în cantitatea exactă și într-o zonă mai restrânsă; accentuează în continuare că IA poate contribui la refacerea biodiversității prin monitorizarea speciilor pe cale de dispariție sau urmărirea activităților de despădurire; subliniază că trebuie elaborate orientări privind implementarea și metodologii de evaluare standardizate pentru a sprijini „IA verde” în domenii precum rețelele inteligente, agricultura de precizie, precum și orașele și comunitățile inteligente și sustenabile; este de părere că IA sub forma agriculturii de precizie are potențialul de a optimiza producția agricolă de alimente, precum și amenajarea mai amplă a teritoriului, îmbunătățind planificarea utilizării terenurilor, prevăzând schimbarea destinației terenurilor și monitorizând sănătatea culturilor, având, în același timp, potențialul de a transforma previziunile privind fenomenele meteorologice extreme; |
| --- | --- |

43.

| 44. | accentuează că IA poate contribui la o economie circulară prin eficientizarea proceselor de producție, consum și reciclare din punctul de vedere al resurselor și prin creșterea transparenței utilizării materialelor, de exemplu în ceea ce privește aprovizionarea cu materii prime din surse etice și reducerea deșeurilor; evidențiază că IA are potențialul de a crește nivelul de înțelegere al întreprinderilor în legătură cu emisiile lor, inclusiv din lanțurile valorice, contribuind astfel la ajustarea și atingerea obiectivelor individuale legate de emisii; subliniază că instrumentele digitale pot ajuta întreprinderile să pună în aplicare măsurile necesare pentru un comportament mai sustenabil, în special (IMM-urile care nu dispun altfel de resursele necesare pentru a face acest lucru; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că, în prezent, nu este posibil să se utilizeze IA pentru a măsura pe deplin impactul asupra mediului; consideră că sunt necesare mai multe studii privind rolul IA în reducerea impactului asupra mediului; accentuează că este nevoie de mai multe date privind mediul pentru a obține mai multe informații și a genera mai multe progrese prin soluții de IA; subliniază că folosirea IA pentru a conecta în mod sistematic datele privind emisiile de CO2 cu datele privind modelele de producție și de consum, lanțurile de aprovizionare și rutele logistice ar putea asigura identificarea activităților care au un impact pozitiv sau negativ; |
| --- | --- |

45.

c)   Politica externă și dimensiunea de securitate a IA

| 46. | reiterează că UE pledează pentru un acord global privind standardele comune pentru utilizarea responsabilă a IA, care este de o importanță capitală; consideră, cu toate acestea, ca o chestiune de principiu, că democrațiile care împărtășesc aceeași viziune au potențialul de a colabora pentru a modela în comun dezbaterea internațională privind un cadru pentru IA care respectă drepturile omului și statul de drept, pentru a colabora în vederea elaborării unor norme și principii comune, a unor standarde tehnice și etice și a unor orientări pentru un comportament responsabil al statelor, în special sub egida unor organizații interguvernamentale precum ONU și OCDE, promovând astfel multilateralismul, dezvoltarea durabilă, interoperabilitatea și schimbul de date pe scena internațională; sprijină activitatea Grupului de lucru deschis al ONU privind TIC și securitatea internațională; subliniază că măsurile de consolidare a încrederii sunt esențiale pentru creșterea nivelului de dialog și încredere; solicită, prin urmare, o mai mare transparență în utilizarea IA pentru a asigura o mai bună responsabilitate; |
| --- | --- |

46.

| 47. | salută inițiativele multilaterale recente de elaborare a unor orientări și standarde pentru o utilizare responsabilă din punct de vedere etic a IA, cum ar fi principiile OCDE privind IA, Parteneriatul mondial privind IA, recomandarea UNESCO privind etica IA, summitul mondial „IA pentru bine”, recomandările Consiliului Europei pentru un posibil cadru juridic privind IA și orientările de politică ale UNICEF privind IA pentru copii; salută activitatea în curs la nivel internațional privind standardele în materie de IA și progresele realizate cu privire la standardele Organizației Internaționale de Standardizare (ISO) în ceea ce privește implicațiile IA asupra guvernanței; |
| --- | --- |

47.

| 48. | salută, de asemenea, instituirea și operaționalizarea Consiliului UE-SUA pentru comerț și tehnologie (CCT); salută rezultatul primei reuniuni a CCT din Pittsburgh; consideră că CCT este un forum potențial de coordonare globală între Uniunea Europeană și Statele Unite pentru stabilirea de norme globale pentru IA și standarde tehnologice globale care să protejeze valorile noastre comune, pentru stimularea investițiilor comune, a cercetării și dezvoltării și pentru o coordonare politică mai strânsă în cadrul instituțiilor internaționale în ceea ce privește aspectele legate de tehnologie și IA; |
| --- | --- |

48.

| 49. | evidențiază rolul esențial pe care UE îl poate juca în stabilirea de standarde globale, în calitatea sa de prim bloc din lume care introduce o legislație privind IA; subliniază că cadrul juridic al Uniunii privind IA ar putea transforma Europa într-un lider mondial în acest sector și ar trebui, așadar, promovat în întreaga lume prin cooperare cu toți partenerii internaționali, continuând în același timp dialogul critic și bazat pe principii etice cu țări terțe care au modele și standarde alternative de guvernanță privind IA; |
| --- | --- |

49.

| 50. | observă că guvernul chinez a semnat acorduri privind standardele și acorduri de cooperare cu alte 52 de țări prin intermediul inițiativei sale „O centură, un drum”; avertizează că, întrucât mai multe dintre standardele pe care le promovează, inclusiv privind tehnologiile de IA, mai ales cele legate de supravegherea guvernamentală și de libertățile individuale, nu sunt în conformitate cu drepturile omului și cu valorile UE, activismul Chinei în materie de standarde reprezintă o provocare pentru UE; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că tehnologiile IA, în special cele care nu au fost concepute și dezvoltate cu proceduri explicite de control și care sunt utilizate în mod necorespunzător și fără supraveghere în centrele militare de comandă sau în instalațiile de lansare a rachetelor, implică riscuri deosebit de semnificative și ar putea escalada un conflict reciproc automatizat; |
| --- | --- |

51.

| 52. | observă că utilizarea sistemelor de IA în evoluțiile din domeniul apărării este considerată un factor de schimbare în operațiunile militare prin analiza datelor, capacitatea de a reflecta o mai mare complexitate a situației, potențialul de a îmbunătăți precizia țintelor, de a optimiza logistica și de a se angaja în conflicte armate cu un risc redus de vătămare fizică a populației civile și a propriului personal militar, precum și prin utilizarea datelor pentru dezvoltarea unor moduri de acțiune, cum ar fi simularea războiului; atrage însă atenția că acest lucru ar putea conduce la scăderea pragului pentru utilizarea forței și, prin urmare, la mai multe conflicte; afirmă că, spre deosebire de oameni, mașinile și roboții nu pot lua decizii întemeiate pe principiile juridice ale diferențierii, proporționalității și precauției; afirmă că oamenii ar trebui să dețină controlul asupra deciziei de a implementa și a utiliza arme și ar trebui să rămână răspunzători pentru utilizarea forței letale și pentru deciziile de viață și de moarte; este de părere că sistemele de arme bazate pe IA ar trebui să facă obiectul unor standarde globale și al unui cod etic de conduită internațional pentru a sprijini implementarea tehnologiilor de IA în operațiunile militare, respectând pe deplin dreptul internațional umanitar și dreptul internațional al drepturilor omului, precum și dreptul Uniunii și valorile acesteia; |
| --- | --- |

52.

| 53. | este preocupat cu privire la faptul că cercetarea militară și evoluțiile tehnologice sunt realizate în unele țări în raport cu sistemele de arme autonome letale fără supraveghere umană semnificativă; observă că sistemele de arme letale autonome sunt deja folosite în conflictele militare; reamintește că Parlamentul a solicitat în mod repetat să se interzică la nivel internațional dezvoltarea, producerea și utilizarea de sisteme de arme letale autonome și să se înceapă negocieri efective pentru interzicerea acestor sisteme; subliniază că nu trebuie în nicio împrejurare să se permită ca sistemele bazate pe IA să înlocuiască procesul decizional uman în acest domeniu, implicând principiile juridice ale distincției, proporționalității și precauției; |
| --- | --- |

53.

| 54. | constată, în special, că tehnologia de IA poate prezenta riscuri potențiale ca mijloc pentru diferite forme de război hibrid și ingerințe externe; precizează că aceasta ar putea fi mobilizată, de exemplu, pentru a declanșa dezinformarea, prin utilizarea boților sau a conturilor false de pe platformele de comunicare socială, pentru a înarma interdependența, prin colectarea de informații valoroase sau prin refuzarea accesului în rețea pentru adversari, pentru a crea perturbări în sistemele economice și financiare ale altor țări, pentru a polua dezbaterea politică și a favoriza grupurile extremiste sau pentru a manipula alegerile în scopul de a destabiliza democrațiile; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază că tehnologiile de IA ar putea să includă și programe malware bazate pe IA, furturi de identitate, manipularea datelor („data poisoning”) sau alte forme de învățare automată adversarială care determină alte sisteme de IA să interpreteze eronat datele de intrare; atrage atenția, în special, asupra intensificării fenomenului deepfake, care nu reprezintă neapărat atacuri cibernetice, dar care creează îndoieli cu privire la autenticitatea întregului conținut digital, inclusiv a materialelor video, și necesită astfel o atenție specială în ceea ce privește cerințele de transparență; avertizează că materialele deepfake ar putea contribui la un climat de neîncredere publică generalizată în IA, precum și la o polarizare sociopolitică mai accentuată în societățile noastre; |
| --- | --- |

55.

| 56. | consideră că utilizarea sistemelor de IA într-o cantitate semnificativă de infrastructuri critice esențiale, cum ar fi rețelele energetice și de transport, sectorul spațial, lanțul alimentar, infrastructura bancară și financiară și unitățile spitalicești, a creat noi vulnerabilități care necesită măsuri solide de securitate cibernetică pentru a preveni amenințările; subliniază, în acest sens, importanța cooperării, a schimbului de informații și a acțiunii, atât la nivelul UE, cât și între statele membre; subliniază că este important să se promoveze reziliența entităților critice la amenințările hibride; |
| --- | --- |

56.

| 57. | avertizează că capacitățile IA pot prezenta, de asemenea, riscuri în materie de securitate, deoarece pot determina oamenii să se încreadă în IA într-o asemenea măsură încât să aibă mai multă încredere decât în propria lor judecată; constată că utilizarea abordării de tipul „human-in-the-loop” ca mecanism corectiv nu este fezabilă în toate cazurile; constată că experimentele au demonstrat că acest lucru poate duce la creșterea nivelului de autonomie al IA dincolo de cel aferent rolului de sprijin pentru care a fost concepută inițial și înseamnă că oamenii ratează ocazii de a dobândi experiență și de a-și perfecționa competențele și cunoștințele în materie de sisteme de IA; subliniază, prin urmare, că siguranța de la stadiul conceperii și supravegherea umană semnificativă pe baza unei formări adecvate, precum și a unor garanții adecvate în materie de securitate și confidențialitate sunt necesare în sistemele de IA cu grad ridicat de risc pentru a depăși aceste prejudecăți de automatizare; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază, cu toate acestea, că IA poate fi utilizată pentru a anticipa întreruperile de curent și pentru a identifica nevoile de întreținere cu mare precizie; precizează, de asemenea, că aceasta poate fi folosită pentru a sintetiza volume mari de date prin extragerea automatizată a informațiilor sau prin clasificarea automatizată a acestora, precum și pentru a detecta modele specifice; subliniază că aceste elemente ar permite o mai bună anticipare și evaluare a nivelului de amenințare și a vulnerabilităților sistemului, accelerarea proceselor decizionale, îmbunătățirea reactivității, precum și securizarea mai eficace a dispozitivelor de punct final; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază, în special, potențialul inerent care le-ar permite autorităților de aplicare a legii să identifice și să combată activitățile infracționale, cu ajutorul tehnologiei de IA; subliniază că astfel de activități de aplicare a legii legate de IA necesită, cu toate acestea, respectarea deplină a drepturilor fundamentale, supravegherea democratică strictă, norme clare de transparență, o infrastructură IT puternică, supravegherea umană, angajați cu înaltă calificare și accesul la date relevante și de înaltă calitate; |
| --- | --- |

59.

d)   IA și competitivitatea

| 60. | constată că tot mai multe produse și servicii de-a lungul lanțului valoric vor fi interconectate în viitorul apropiat, IA și automatizarea jucând un rol important în multe procese de producție, operațiuni și modele de afaceri; subliniază importanța capitală a cercetării de bază pentru dezvoltarea ecosistemelor industriale de IA, precum și a investițiilor substanțiale pentru promovarea administrației publice digitale și modernizarea infrastructurii digitale; |
| --- | --- |

60.

| 61. | observă că, în pofida creșterii semnificative a capitalului de risc și a altor finanțări în faza incipientă din ultimii doi ani, numeroase industrii europene au rămas în urmă, iar nivelurile actuale de finanțare din UE sunt încă insuficiente și ar trebui majorate substanțial pentru a face față dinamismului principalelor ecosisteme de IA, cum ar fi cele din Silicon Valley și din alte părți; evidențiază structura neobișnuită de rețea de tip cluster a ecosistemului de inovare din UE, spre deosebire de ecosistemele de inovare centralizate (și sprijinite de stat); |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază că IA poate fi un factor revoluționar de schimbare pentru competitivitatea industriei UE și are potențialul de a crește productivitatea, de a accelera inovarea, de a îmbunătăți procesele de producție și de a contribui la monitorizarea rezilienței lanțurilor de aprovizionare europene; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atrage atenția asupra riscului ca lanțurile de aprovizionare să fie perturbate din cauza decuplării economice sau a unor evenimente catastrofale, cum ar fi pandemiile sau fenomenele legate de schimbările climatice; subliniază că utilizarea IA poate contribui la detectarea modelelor de perturbare a lanțurilor de aprovizionare și poate contribui la întreținerea predictivă, ceea ce ar putea sprijini diversificarea furnizorilor; |
| --- | --- |

63.

| 64. | constată că întreprinderile care au inițiat perturbarea digitală au fost adesea recompensate cu câștiguri considerabile în ceea ce privește cota de piață; observă că studii recente arată că este probabil ca acest tipar să se repete cu și mai multă intensitate, deoarece întreprinderile care adoptă IA colectează adesea volume mari de date, ceea ce tinde să le consolideze poziția competitivă; este preocupat de riscurile de concentrare a pieței care ar putea rezulta în astfel de situații, în detrimentul IMM-urilor și al întreprinderilor nou-înființate; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază că această perspectivă este deosebit de îngrijorătoare, deoarece cele mai mari companii tehnologice tradiționale care vor domina probabil și tehnologiile IA sunt controlori ai piețelor, captând în același timp cea mai mare parte a valorii generate; evidențiază că, deoarece datele pe care se bazează sectorul IA sunt colectate într-o proporție covârșitoare de la aceleași mari companii din domeniul tehnologiei, care le oferă utilizatorilor acces la servicii în schimbul datelor și al expunerii la reclame direcționate, actuala lor poziție dominantă pe piață e probabil să devină, în sine, un factor determinant al unei poziții dominante și mai accentuate pe piață; subliniază că numeroase dintre aceste întreprinderi din domeniul tehnologiei își au sediul în afara UE, însă reușesc să capteze valoarea generată de datele privind clienții europeni, obținând astfel un avantaj competitiv; |
| --- | --- |

65.

| 66. | salută recenta comunicare a Comisiei prin care se solicită actualizarea normelor în materie de concurență pentru a le adapta la era digitală (29) și subliniază rolul esențial al măsurilor ex ante, inclusiv al viitorului act legislativ privind piețele digitale, în contrabalansarea concentrării înainte de apariția acesteia; subliniază, în plus, rolul pe care standardizarea și cooperarea în domeniul reglementării îl pot juca în abordarea acestei probleme, facilitând dezvoltarea globală a produselor și a serviciilor, indiferent de locul fizic; |
| --- | --- |

66.

| 67. | subliniază că IMM-urile și start-up-urile joacă un rol central în introducerea tehnologiilor de IA în UE, deoarece reprezintă cea mai mare parte a întreprinderilor și sunt o sursă esențială de inovare; observă, cu toate acestea, că întreprinderile nou-înființate promițătoare din domeniul IA se confruntă cu obstacole semnificative în calea extinderii în întreaga Europă din cauza pieței unice digitale incomplete și a divergențelor în materie de reglementare din multe state membre sau, atunci când se extind, sunt achiziționate de mari întreprinderi din domeniul tehnologiei; regretă faptul că IMM-urile se confruntă adesea cu o lipsă de finanțare, cu proceduri administrative complexe și cu lipsa competențelor adecvate și a accesului la informații; constată că autoritățile de concurență din UE au permis în trecut majoritatea preluărilor străine de întreprinderi europene din domeniul IA și roboticii; |
| --- | --- |

67.

| 68. | subliniază că folosirea intensivă a algoritmilor, de pildă pentru stabilirea prețurilor, ar putea, de asemenea, crea pe piața unică probleme complet noi, specifice IA; observă că autoritățile antitrust ar putea, de exemplu, să aibă dificultăți în a dovedi existența unei coluziuni privind prețurile între sistemele de stabilire a prețurilor bazate pe IA; adaugă, în plus, că puținii furnizori de IA care participă deja la tranzacționarea de acțiuni ar putea prezenta un risc sistemic pentru piețele financiare, inclusiv prin coluziune; subliniază că coluziunea algoritmică poate fi foarte greu de identificat, deoarece sistemele bazate pe IA nu au nevoie să comunice între ele pentru practici coluzive în același mod ca oamenii, ceea ce poate face imposibilă demonstrarea intenției de coluziune; subliniază riscul pe care îl implică acest lucru pentru stabilitatea pieței și nevoia ca UE și autoritățile naționale din domeniul concurenței să elaboreze strategii și instrumente adecvate; subliniază, în plus, riscul sistemic pentru piețele financiare prin utilizarea la scară largă a modelelor de tranzacționare algoritmice și a sistemelor algoritmice fără nicio interacțiune umană, care în trecut au amplificat mult mișcările de piață și care vor face probabil același lucru în viitor; |
| --- | --- |

68.

| 69. | observă că numeroase întreprinderi din domeniul IA din UE se confruntă în prezent cu insecuritate juridică în ceea ce privește modul în care își pot dezvolta produsele și serviciile în siguranță ca urmare a obstacolelor birocratice, a suprapunerii legislației sectoriale existente și a absenței unor standarde și norme consacrate în materie de IA; |
| --- | --- |

69.

| 70. | subliniază provocarea cu care se confruntă întreprinderile din domeniul IA în ceea ce privește controlul calității și protecția consumatorilor; conchide că transparența și credibilitatea sunt esențiale pentru a se asigura că întreprinderile din UE au un avantaj competitiv, deoarece astfel de considerente vor decide în viitor dacă un produs sau un serviciu este în cele din urmă acceptat de piață; |
| --- | --- |

70.

| 71. | subliniază că, deși 26 % din publicațiile de cercetare de înaltă valoare cu privire la IA provin din Europa, doar patru din primii 30 de solicitanți (13 %) și 7 % dintre întreprinderile care se angajează în brevetarea IA la nivel mondial provin din Europa; |
| --- | --- |

71.

| 72. | consideră că legislația UE privind proprietatea intelectuală necesită armonizare și aplicare clară și transparentă, precum și un cadru echilibrat, aplicabil și previzibil care să permită întreprinderilor europene, în special IMM-urilor și întreprinderilor nou-înființate, să asigure protecția proprietății intelectuale; |
| --- | --- |

72.

| 73. | este preocupat de faptul că utilizarea protecției proprietății intelectuale de către IMM-uri rămâne scăzută, deoarece adesea IMM-urile nu recurg la protecția proprietății intelectuale, deoarece nu sunt pe deplin conștiente de drepturile lor și nici nu dispun de resurse suficiente pentru a le apăra; subliniază importanța informațiilor și a statisticilor privind protecția drepturilor de proprietate intelectuală în rândul IMM-urilor care își desfășoară activitatea în sectoare cu grad ridicat de cunoștințe și salută eforturile, inclusiv simplificarea procedurilor de înregistrare și reducerea taxelor administrative, pentru a oferi IMM-urilor și întreprinderilor nou-înființate o mai bună cunoaștere și pentru a facilita accesul acestora la protecția proprietății intelectuale; observă că, pentru a ajuta întreprinderile din UE să își protejeze drepturile de proprietate intelectuală în domeniul IA, ar trebui consolidată poziția UE de organism de standardizare la nivel mondial; subliniază că atractivitatea și competitivitatea pe plan internațional depind de soliditatea și reziliența pieței unice, inclusiv în ceea ce privește protecția și asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

73.

| 74. | afirmă că analiza datelor, accesul la date fără caracter personal și partajarea și reutilizarea acestora sunt deja esențiale pentru multe produse și servicii bazate pe date din prezent, dar vor fi importante pentru dezvoltarea și implementarea viitoarelor sisteme de IA; accentuează însă că majoritatea datelor fără caracter personal generate în UE până în prezent nu sunt folosite, în timp ce o piață unică a datelor este încă în curs de formare; |
| --- | --- |

74.

| 75. | subliniază importanța facilitării accesului la date și a schimbului de date, a standardelor deschise și a tehnologiei cu sursă deschisă ca modalitate de a crește investițiile și a stimula inovarea în domeniul tehnologiilor de IA în UE; precizează că o mai bună armonizare a interpretărilor contradictorii date de autoritățile naționale de protecție a datelor, precum și a orientărilor privind datele mixte și tehnicile de depersonalizare ar fi utilă pentru dezvoltatorii de IA; |
| --- | --- |

75.

| 76. | subliniază rolul pe care IA îl poate juca în sprijinirea acțiunilor de asigurare a respectării legislației întreprinse de autoritățile europene și naționale, în special în domeniul vamal și al supravegherii pieței; este de părere că procedurile comerciale și vamale pot deveni mai eficiente și mai eficiente din punctul de vedere al costurilor prin intermediul IA, prin creșterea gradului de conformitate și prin asigurarea faptului că numai produsele sigure intră pe piața unică; subliniază exemplul sistemului de evaluare și gestionare a veniturilor al Agenției pentru Servicii Frontaliere din Canada (CARM), care simplifică în mare măsură procedurile de import și de export utilizând evaluarea calificată a riscurilor IA și gestionarea digitală simplificată a informațiilor pentru a reduce necesitatea unor controale îndelungate; |
| --- | --- |

76.

e)   IA și piața muncii

| 77. | constată că IA influențează din ce în ce mai mult piața muncii, locul de muncă și domeniul social și că impactul schimbărilor tehnologice asupra muncii și ocupării forței de muncă este multidimensional; subliniază că utilizarea IA în acest domeniu generează o serie de probleme de ordin etic, juridic și în materie de încadrare în muncă; este îngrijorat că pe piața muncii digitalizarea ar putea conduce la reorganizarea forței de muncă și la potențiala dispariție a anumitor sectoare de activitate; consideră că dacă adoptarea IA este combinată cu infrastructura de sprijin, educația și formarea necesare, ar putea mări productivitatea, inovarea, creșterea economică durabilă și crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

77.

| 78. | subliniază că, deși IA poate înlocui unele sarcini, inclusiv pe cele repetitive, grele, care folosesc intensiv forța de muncă sau care sunt periculoase, ea ar putea îmbunătăți și competențele și calitatea muncii și ar putea crea locuri de muncă noi, cu mai mare valoare adăugată, lăsând mai mult timp pentru sarcini stimulante și pentru dezvoltarea carierei; subliniază că IA înlocuiește sau completează deja în prezent oamenii în anumite activități, dar că nu are încă consecințe cumulate semnificative și detectabile asupra pieței muncii (30); subliniază, cu toate acestea, potențialul de creștere a inegalității veniturilor dacă IA multiplică ocupațiile de înaltă calificare și înlocuiește ocupațiile cu un nivel scăzut de calificare; adaugă că orice implicații economice și sociale rezultate trebuie să fie atenuate prin măsuri adecvate, cercetare și analiză prospectivă și întâmpinate prin investiții în recalificarea și perfecționarea forței de muncă, cu accent pe grupurile subreprezentate, cum ar fi femeile și minoritățile, care sunt susceptibile de a fi cele mai afectate de această tranziție, precum și prin promovarea diversității în toate etapele de dezvoltare a sistemelor de IA; este preocupat de faptul că IA ar putea genera procese de deprofesionalizare și ar putea crea și încorpora muncă slab plătită și cu autonomie redusă și ar putea extinde munca atipică, flexibilă (sau „munca la cerere”); subliniază că gestionarea algoritmică ar putea crea dezechilibre de putere între administrație și angajați și ar putea face procesul decizional obscur; |
| --- | --- |

78.

| 79. | subliniază că adoptarea IA oferă o șansă de stimulare a unor schimbări culturale semnificative în organizații, inclusiv prin creșterea siguranței la locul de muncă, un mai mare echilibru între viața profesională și cea privată și prin oferirea dreptului de a se deconecta și a unor posibilități de formare și a unei orientări mai eficace destinate lucrătorilor; subliniază, în acest sens, recomandările OCDE, care subliniază că automatizarea poate genera reducerea programului de lucru, îmbunătățind astfel condițiile de viață și sănătatea lucrătorilor; consideră că aplicațiile IA care conferă oamenilor capacitate de acțiune ar putea crea și noi posibilități de angajare, în special pentru cei care, din cauza unor limitări cum ar fi handicapul sau condițiile de viață, au fost până acum limitați la munci mai puțin calificate; subliniază că este necesar să se utilizeze asistența IA la locul de muncă cu scopul de a oferi oamenilor timp pentru a mări calitatea rezultatelor, nu doar pentru a mări volumul de muncă; |
| --- | --- |

79.

| 80. | condamnă recurgerea tot mai frecventă la supravegherea bazată pe IA la locul de muncă, adesea fără cunoștința și consimțământul lucrătorilor, în special în contextul telemuncii; susține că această practică nu ar trebui permisă, deoarece este extrem de abuzivă în raport cu dreptul fundamental la viață privată, protecția datelor și demnitatea umană a lucrătorului și în raport cu drepturile sociale și de muncă și are, de asemenea, efecte negative asupra sănătății mintale a lucrătorilor din cauza gradului de intruziune, a efectului său general sau nediferențiat și a lipsei de garanții pentru persoanele afectate; |
| --- | --- |

80.

| 81. | este preocupat de faptul că un risc similar de supraveghere este prezent și în mediul școlar, odată cu adoptarea pe scară tot mai largă a sistemelor de IA în școli, subminând drepturile fundamentale ale copiilor; observă că implicațiile pe care IA le are pentru viața privată, siguranța și securitatea copiilor acoperă un spectru larg, de la beneficiile legate de capacitatea de a înțelege mai concret și mai exact amenințările la adresa copiilor până la riscurile pe care le comportă încălcarea neintenționată a vieții private; subliniază că atât implicațiile pozitive, cât și cele negative pentru viața privată, siguranța și securitatea copiilor impun o examinare atentă și garanții corespunzătoare; subliniază, de asemenea, că trebuie să se acorde o atenție specială și protecție copiilor atunci când se creează sisteme de IA, având în vedere natura lor deosebit de sensibilă și vulnerabilitățile lor speciale; |
| --- | --- |

81.

| 82. | subliniază că este extrem de important să se ofere cetățenilor programe extinse de dezvoltare a competențelor în toate etapele vieții pentru a le permite să rămână productivi la un loc de muncă în continuă evoluție și să evite excluderea lor de pe piața muncii; consideră că adaptarea forței de muncă din punctul de vedere al educației în domeniul IA, al învățării pe tot parcursul vieții și al recalificării are o importanță vitală; subliniază că actualele concepte de învățare și de muncă sunt încă prea mult definite de lumea predigitală, ceea ce contribuie și la creșterea deficitului de competențe și la apariția unui nou decalaj digital pentru cetățenii care nu au acces la un spațiu digital sigur; subliniază că creșterea alfabetizării digitale contribuie la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU, în special a celor privind educația, capitalul uman și infrastructura; subliniază acumularea cunoștințelor despre noile forme de lucru și de învățare ca urmare a crizei provocate de pandemia de COVID-19 și necesitatea explorării suplimentare a acestui aspect; |
| --- | --- |

82.

| 83. | subliniază că, pentru a profita din plin de avantajele digitalizării, Uniunea trebuie să abordeze problema alfabetizării și a competențelor digitale pentru toți; consideră că alfabetizarea digitală este o condiție prealabilă pentru creșterea încrederii cetățenilor în IA și a conștientizării de către aceștia a impactului ei; subliniază că este important să se introducă formarea de bază în domeniul competențelor digitale și al IA în sistemele naționale de învățământ; consideră că implementarea și dezvoltarea tehnologiei IA în domeniul limbilor minoritare ar putea duce la o creștere a cunoașterii și utilizării acestora; subliniază că peste 70 % din întreprinderi declară că lipsa de personal cu competențe digitale adecvate reprezintă un obstacol în calea investițiilor; este îngrijorat de faptul că în 2019 existau în UE 7,8 milioane de specialiști TIC, cu o rată de creștere anuală anterioară de 4,2 %, care este departe de cei 20 de milioane de experți necesari pentru domenii-cheie cum ar fi analiza datelor, conform previziunilor Comisiei; |
| --- | --- |

83.

| 84. | este preocupat de disparitatea mare de gen în acest domeniu, doar unul din șase specialiști TIC și unul din trei absolvenți de științe, tehnologie, inginerie și matematică (STIM) fiind femei (31); observă cu îngrijorare că decalajul de gen persistă în special în domeniul întreprinderilor nou-înființate, în care 92 din fiecare 100 USD investiți în companiile europene din domeniul tehnologiei au ajuns în 2019 la echipe fondatoare compuse exclusiv din bărbați; recomandă inițiative cu destinație precisă de sprijinire a femeilor în domeniul STIM pentru a compensa lipsa generală de personal calificat în acest sector; subliniază că această disparitate conduce în mod inevitabil la algoritmi lipsiți de neutralitate; subliniază importanța capacitării și a motivării fetelor pentru alegerea de cariere în domeniul STIM și pentru eradicarea disparității de gen în acest domeniu; |
| --- | --- |

84.

f)   IA și viitorul democrației

| 85. | afirmă că IA are, pe de o parte, potențialul de a contribui la construirea unui sector public mai transparent și mai eficient, dar, pe de altă parte, că evoluțiile tehnice din domeniul IA, determinate adesea de o logică a creșterii economice și a profiturilor, sunt foarte rapide și dinamice, ceea ce face dificilă înțelegerea suficientă de către factorii de decizie a modului în care funcționează noile aplicații IA și a tipului de rezultate pe care acestea le pot produce, deși ei au datoria de a oferi un cadru care să asigure că IA respectă drepturile fundamentale și poate fi utilizată în beneficiul societății; subliniază că și previziunile experților în legătură cu impactul viitor al IA variază, ceea ce sugerează că până și lor le este dificil să anticipeze rezultatele implementării noilor tehnologii de IA; consideră din această cauză că această incertitudine face necesar ca legiuitorii să țină seama în mod adecvat de principiul precauției în reglementarea IA; consideră că este esențial ca experții din diferite domenii și cu diverse pregătiri să fie consultați pentru a crea o legislație solidă, aplicabilă și adaptată exigențelor viitorului; avertizează că insecuritatea juridică poate fi unul dintre cele mai mari impedimente pentru inovare; remarcă, în acest sens, importanța promovării alfabetizării în domeniul IA în rândul cetățenilor, inclusiv în rândul reprezentanților aleși și al autorităților naționale; |
| --- | --- |

85.

| 86. | avertizează că deseori ciclurile legislative și ritmul progresului tehnologic sunt deci desincronizate, forțând factorii de decizie politică să încerce să recupereze decalajele și să favorizeze reglementarea unor cazuri de utilizare care se află deja pe piață; subliniază că o abordare reglementară solidă a IA trebuie să fie precedată de o analiză exhaustivă a proporționalității și a necesității, pentru a evita obstrucționarea inovării și a competitivității întreprinderilor din UE; |
| --- | --- |

86.

| 87. | subliniază că utilizarea IA pentru a obține date biometrice ar putea fi atât intruzivă și dăunătoare, cât și benefică pentru individ, precum și pentru publicul larg; |
| --- | --- |

87.

| 88. | constată cu îngrijorare că astfel de tehnologii IA ridică probleme etice și juridice esențiale; observă că anumite tehnologii de IA permit automatizarea la o scară fără precedent a prelucrării informațiilor, ceea ce deschide drumul supravegherii în masă și altor ingerințe ilegale și reprezintă o amenințare la adresa drepturilor fundamentale, în special la adresa dreptului la viață privată și la protecția datelor; |
| --- | --- |

88.

| 89. | accentuează că multe regimuri autoritare utilizează sisteme de IA pentru a-și controla, supraveghea în masă, spiona, monitoriza și ierarhiza cetățenii sau pentru a le limita libertatea de circulație; accentuează că orice formă de atribuire normativă a unui punctaj cetățenilor de către autoritățile publice, în special în domeniul aplicării legii, al controlului frontierelor și al sistemului judiciar, precum și utilizarea acestuia de către companii private sau persoane fizice, duce la pierderea autonomiei și este un atentat la adresa vieții private, comportă riscuri de discriminare și nu concordă cu valorile europene; reamintește că tehnologii precum supravegherea cibernetică și recunoașterea biometrică, care pot fi utilizate în acest scop, fac obiectul Regulamentului UE privind controlul exporturilor; este profund îngrijorat de cazuri în care companii din UE au vândut sisteme biometrice a căror utilizare ar fi ilegală în UE unor regimuri autoritare din țări din afara UE și le condamnă; |
| --- | --- |

89.

| 90. | constată că în prezent platformele tehnologice dominante nu se rezumă la exercitarea unui control semnificativ asupra accesului la informații și a distribuției acestora, ci folosesc și tehnologiile de IA și pentru a obține mai multe informații despre identitatea, comportamentul și istoricul deciziilor unei persoane; consideră că o astfel de întocmire de profiluri comportă riscuri pentru sistemele democratice, precum și pentru protejarea drepturilor fundamentale și a autonomiei cetățenilor; accentuează că aceasta creează un dezechilibru de putere și prezintă riscuri sistemice care ar putea afecta democrația; |
| --- | --- |

90.

| 91. | subliniază că platformele digitale pot fi utilizate și pentru a răspândi dezinformarea și hipertrucajele, inclusiv prin aplicații de marketing care folosesc IA, acționând ca rețele de propagandă, trolling și hărțuire, cu scopul de a submina procesele electorale; subliniază că învățarea automată permite în special utilizarea cu țintă precisă a datelor cu caracter personal pentru a-i manipula pe alegătorii în necunoștință de cauză prin crearea de mesaje personalizate și convingătoare; subliniază că este important să se impună obligații stricte efective în materie de transparență; |
| --- | --- |

91.

| 92. | subliniază că IA ar putea însă să fie utilizată și pentru a reduce activitățile antidemocratice și neetice pe platforme și ca mijloc de a limita distribuirea știrilor false și a discursului de incitare la ură, chiar dacă testele au arătat până în prezent că are slabe capacități de a înțelege conținut contextualizat; este îngrijorat că limbajul care creează disensiuni poate duce la o mai mare implicare a utilizatorilor, motiv pentru care eliminarea acestui limbaj ar intra în conflict direct cu modelul de afaceri al acestor platforme, care se bazează pe creșterea la maximum a implicării utilizatorilor; consideră că soluțiile bazate pe IA trebuie să se întemeieze pe respectarea deplină a libertății de exprimare și de opinie și pe dovezi solide în favoarea lor înainte de eventuala lor utilizare; |
| --- | --- |

92.

| 93. | subliniază că absența neutralității în sistemele de IA, în special în cazul sistemelor de învățare profundă, apare adesea din cauza lipsei de date de formare și de testare diversificate și de calitate, de exemplu când sunt utilizate seturi de date insuficient de reprezentative pentru grupurile vulnerabile sau când definirea sarcinilor sau stabilirea cerințelor sunt lipsite de neutralitate; constată că absența neutralității poate apărea și din cauza unei posibile lipse a diversității în echipele de dezvoltatori, care are ca rezultat întărirea prejudecăților, din cauza unui volum limitat de date de formare și testare sau în cazul în care un dezvoltator de IA cu prejudecăți a compromis algoritmul; subliniază că diferențierea motivată este creată intenționat pentru a ameliora performanțele de învățare ale IA în anumite condiții; |
| --- | --- |

93.

| 94. | subliniază că absența structurală a neutralității în societatea noastră nu ar trebui repetată sau chiar amplificată prin seturi de date de slabă calitate; precizează, în acest sens, că algoritmii învață să fie la fel de discriminatori ca datele cu care lucrează și, ca rezultat al slabei calități a datelor de formare sau al absenței neutralității și al discriminării observate în societate, ar putea să sugereze decizii inerent discriminatorii, ceea ce amplifică discriminarea în societate; observă totuși că absența neutralității IA poate fi uneori măsurată și corectată; concluzionează că este așadar necesar să se întrebuințeze mijloace tehnice și să se stabilească diferite niveluri de control asupra sistemelor de IA, inclusiv pentru software-ul, algoritmii și datele utilizate și produse de acestea, cu scopul de a reduce riscul la minimum; susține că IA poate și ar trebui să fie utilizată pentru a reduce absența neutralității și discriminarea și a promova egalitatea de drepturi și schimbări sociale pozitive în societățile noastre, inclusiv prin cerințe normative privind seturile de date utilizate pentru a forma sistemele de IA; subliniază că unul dintre cele mai eficiente moduri de reducere a absenței neutralității în sistemele de IA este de a garanta, în măsura în care acest lucru este posibil în conformitate cu dreptul Uniunii, că un volum maxim de date fără caracter personal este disponibil în scopul formării și al învățării automate; |
| --- | --- |

94.

| g) | Constatări recurente în toate cele șase studii de caz |
| --- | --- |

g)

Constatări recurente în toate cele șase studii de caz

| 95. | constată că adoptarea tehnologiilor IA prezintă avantaje și posibilități evidente la nivelul societății, care pot fi valorificate numai dacă sunt eliminate obstacole transversale în UE, în concordanță cu drepturile, valorile și legislația fundamentale; afirmă că se poate constata că mai ales suprapunerile legislației, fragmentarea pieței, obstacolele birocratice, lipsa infrastructurii digitale accesibile și a competențelor digitale în societate în general și insuficiența investițiilor în cercetare și dezvoltare constituie bariere în calea utilizării cu succes a IA sigure în toate domeniile analizate; |
| --- | --- |

95.

| 96. | concluzionează din studiile de caz examinate și că există anumite cazuri de utilizare care sunt riscante sau nocive, dar că ele nu se datorează tehnologiilor IA concrete în sine, ci domeniilor în care sunt aplicate; recunoaște că viitoarea reglementare trebuie să răspundă preocupărilor legitime legate de aceste riscuri pentru aplicarea pe scară largă a tehnologiilor de IA în UE; |
| --- | --- |

96.

| 97. | afirmă că, deși este important să examinăm și să clasificăm riscurile pe care IA le comportă, studiile de caz au demonstrat că tehnologiile IA ne permit să luăm contramăsuri eficace care pot să atenueze sau să elimine aceste riscuri; subliniază că, deoarece IA se află încă într-un stadiu incipient de dezvoltare în contextul mai larg al tehnologiilor emergente, potențialul său deplin, precum și riscurile pe care le comportă nu sunt certe; subliniază că este necesar să se analizeze nu numai riscurile pentru persoane, ci și efectele nocive mai ample asupra societății și prejudiciile individuale nemateriale; subliniază dezechilibrele semnificative din punctul de vedere al puterii de piață prezente pe piețele de date și în economia IA adiacentă; subliniază că concurența loială și eliminarea obstacolelor din calea concurenței pentru întreprinderile nou-înființate și IMM-uri sunt esențiale pentru distribuirea echitabilă a potențialelor beneficii ale IA din punct de vedere economic și social, care par semnificative atât în UE, cât și la nivel global; |
| --- | --- |

97.

3.   
  Locul UE în concurența mondială în domeniul IA

| 98. | observă concurența acerbă la nivel mondial în domeniul IA, în care UE nu și-a îndeplinit încă aspirațiile; examinează în secțiunile următoare competitivitatea globală a UE în domeniul IA în comparație cu cea a Chinei și SUA, punând accentul pe trei elemente esențiale: abordarea în materie de reglementare, poziția pe piață și investițiile; recunoaște însă că este dificil să se delimiteze piețele și corporațiile transnaționale dincolo de frontierele statelor, deoarece majoritatea întreprinderilor din domeniul tehnologiei au clienți, acționari, angajați și furnizori în multe țări; |
| --- | --- |

98.

a)   Abordarea în materie de reglementare

| 99. | constată că SUA nu au introdus încă o legislație orizontală în domeniul digital și că s-au concentrat până acum pe legislația special destinată sectorului și pe facilitarea investițiilor, inclusiv prin măsuri fiscale vizând inovarea din sectorul privat, în special în rândul giganților din domeniul tehnologiei și al universităților de vârf din SUA; observă că, în pofida evoluțiilor recente care demonstrează un rol mai activ în elaborarea politicilor, abordarea SUA s-a concentrat până acum în principal pe oferirea de îndrumare juridică companiilor, pe investiții în proiecte de cercetare și pe eliminarea barierelor care se consideră că stau în calea inovării; |
| --- | --- |

99.

| 100. | subliniază că legea privind inițiativa în domeniul IA din SUA din 2019 a determinat o ușoară realiniere, deoarece, pe lângă redirecționarea finanțării, recalificarea lucrătorilor și consolidarea infrastructurii digitale, guvernul SUA a anunțat elaborarea de standarde comune pentru o IA fiabilă; constată însă că cele zece principii rezultate au fost formulate foarte general pentru a permite fiecărei agenții guvernamentale să elaboreze reglementări speciale pentru fiecare sector; se așteaptă ca, deși actuala administrație intenționează să prezinte un nou proiect de lege privind drepturile pentru limitarea efectelor nocive ale IA în 2022, abordarea SUA să rămână determinată de piață; |
| --- | --- |

100.

| 101. | subliniază că președintele Chinei Xi Jinping a subliniat încă din 2013 importanța tehnologiilor în geopolitică, rolul politicilor publice în definirea obiectivelor pe termen lung și faptul că IA oferă ocazia de a-și relansa puterea militară; subliniază și că guvernul chinez a prezentat apoi planul „Made in China 2025” în 2015 și Planul de dezvoltare a noii generații de IA în 2017, ambele cu obiectivul clar de transforma China în lider mondial în domeniul IA până în 2030; observă că Cartea albă din 2018 privind standardizarea IA din China a precizat modul în care economia socialistă de piață poate crea standarde internaționale și se poate implica strategic în organizațiile internaționale de standardizare; ia act de introducerea unor norme privind sistemele de recomandare, precum și a unui cod etic privind IA în China; |
| --- | --- |

101.

| 102. | observă că pe scena mondială China promovează activ parteneriatele internaționale în domeniul IA ca modalitate de a-și exporta practicile de supraveghere bazate pe IA, sistemul de credit social și strategiile de cenzură; subliniază că și investițiile masive în străinătate în cadrul inițiativei „Drumului digital al mătăsii” sunt utilizate ca mijloc de răspândire a influenței chineze și a tehnologiei sale de IA în lume, ceea ce ar putea avea implicații ample, dincolo de impunerea de standarde tehnologice sau de menținerea competitivității tehnologice; concluzionează că abordarea guvernului Chinei se bazează așadar pe introducerea IA pe plan intern, precum și pe exportarea tehnologiilor IA pe baza unor standarde predeterminate în conformitate cu ideologia guvernului chinez; |
| --- | --- |

102.

| 103. | observă că Comisia și-a început activitatea de reglementare a IA în 2018 prin publicarea strategiei europene privind IA, prin înființarea unui grup de experți la nivel înalt și prin introducerea unui plan coordonat (32) de promovare a „IA produse în Europa”; constată că Cartea albă privind IA din 2020 a propus numeroase măsuri și opțiuni de politică pentru o viitoare reglementare în domeniul IA și a condus în cele din urmă la adoptarea unui act legislativ orizontal privind IA (33) prezentat în mai 2021 împreună cu un plan coordonat revizuit privind IA (34); subliniază că în iunie 2021, 20 de state membre au publicat strategii naționale în domeniul IA, iar alte șapte se aflau în etapele pregătitoare finale ale adoptării lor; |
| --- | --- |

103.

| 104. | subliniază că în centrul abordării UE în materie de reglementare se află acordarea unei deosebite atenții dezvoltării unei piețe unice digitale europene, precum și considerentelor etice în concordanță cu valorile fundamentale ale drepturilor omului și cu principiile democratice; recunoaște că crearea primului cadru de reglementare pentru IA la nivel mondial ar putea oferi UE mijloace de acțiune și avantajul primului venit în stabilirea de standarde internaționale în materie de IA bazate pe drepturi fundamentale, permițându-i să exporte în întreaga lume o IA centrată pe factorul uman și sigură; subliniază că această abordare trebuie sprijinită prin coordonarea în materie de reglementare și prin convergența cu parteneri internaționali; |
| --- | --- |

104.

b)   Situația pieței

| 105. | constată că multe dintre primele 100 de companii din domeniul IA la nivel mondial își au sediul în SUA, doar câteva fiind stabilite în UE; observă că SUA se află, de asemenea, pe primul loc în ceea ce privește numărul total de întreprinderi nou-înființate din domeniul IA; |
| --- | --- |

105.

| 106. | subliniază că în ultimii ani mai multe întreprinderi digitale europene au fost achiziționate de giganții din domeniul tehnologiei din SUA; salută obiectivul Comisiei de a aborda problema achizițiilor care pot avea un impact semnificativ asupra concurenței efective de pe piața digitală și de a limita achizițiile făcute cu scopul de a elimina concurența; subliniază însă că achiziția poate fi în anumite cazuri un obiectiv principal al creatorilor de întreprinderi nou-înființate și al finanțatorilor acestora ca metodă legitimă de a obține beneficii din ideile lor; |
| --- | --- |

106.

| 107. | subliniază că în timp ce SUA și China încearcă să accelereze utilizarea tehnologiilor IA în sectorul public și în cel privat, adoptarea IA în UE a rămas în urmă; afirmă că în 2020 doar 7 % dintre întreprinderile din UE cu cel puțin zece angajați utilizau tehnologii IA, existând diferențe semnificative între statele membre, precum și între diferitele sectoare economice; |
| --- | --- |

107.

| 108. | este îngrijorat că, deși SUA și China au fiecare o piață digitală unificată, cu un set coerent de norme, piața unică digitală a UE este încă incompletă și rămân obstacole nejustificate; subliniază că dezvoltarea de produse și servicii de IA ar putea fi încetinită și mai mult de actuala elaborare a 27 de strategii naționale diferite în domeniul IA; |
| --- | --- |

108.

| 109. | subliniază și faptul că inconsecvențele din legislația UE, suprapunerea diferitelor inițiative legislative, contradicțiile dintre legislația UE și cea națională, interpretările juridice diferite și neaplicarea în statele membre împiedică condiții egale de concurență și riscă să creeze insecuritate juridică pentru companiile europene, deoarece s-ar putea ca acestea să aibă dificultăți în a determina dacă inovațiile lor în domeniul IA respectă legislația UE; |
| --- | --- |

109.

| 110. | ia act de faptul că fragmentarea pieței pentru întreprinderile din domeniul IA este accentuată de lipsa unor standarde și norme comune în anumite sectoare, inclusiv în ceea ce privește interoperabilitatea datelor; regretă riscul de reglementare care rezultă din întârzierea legislației precum Regulamentul privind viața privată și comunicațiile electronice; subliniază, ca exemplu, faptul că dezvoltatorii de IA din UE se confruntă cu probleme în materie de date, spre deosebire de omologii lor americani și chinezi, datorită caracterului incomplet al pieței unice digitale europene; observă că adesea ei nu dispun de suficiente date de calitate pentru a-și forma și a-și testa algoritmii și au dificultăți din cauza lipsei spațiilor sectoriale de date și a interoperabilității transsectoriale, confruntându-se cu constrângeri care grevează fluxurile transfrontaliere de date; |
| --- | --- |

110.

c)   Investiții

| 111. | observă că întreprinderile și guvernele europene investesc mult mai puțin în tehnologiile IA decât SUA sau China; subliniază că, deși investițiile private în industria IA din UE cresc semnificativ, UE continuă să investească mult mai puțin în IA în comparație cu alte regiuni de vârf, în condițiile în care SUA și China reprezintă peste 80 % din investițiile anuale de capital în valoare de 25 de miliarde EUR în IA și tehnologia blockchain, cota UE ridicându-se la doar 7 % sau aproximativ 1,75 miliarde EUR; subliniază că lichiditatea piețelor financiare din UE pentru companiile din domeniul tehnologiei nu are încă nivelul piețelor comparabile din SUA; observă că SUA este lider și în finanțarea capitalului de risc și a capitalului privat, ceea ce este deosebit de important pentru întreprinderile nou-înființate din domeniul IA, cu 12,6 miliarde EUR în 2019, față de 4,9 miliarde EUR în China și 2,8 miliarde EUR în UE; constată că drept urmare, mulți întreprinzători europeni din domeniul IA traversează Oceanul Atlantic pentru a-și extinde activitatea în SUA; |
| --- | --- |

111.

| 112. | menționează că, împreună cu inițiativele naționale, investițiile publice anuale ale UE în IA estimate la un miliard EUR (35) sunt mult mai mici decât cele 5,1 miliarde EUR investite anual în SUA și cele până la 6,8 miliarde EUR în China (36); arată însă că între 2017 și 2020 finanțarea publică a UE pentru cercetarea și inovarea în domeniul IA a crescut cu 70 % în comparație cu perioada anterioară, iar în 2019 UE a investit între 7,9 și 9 miliarde EUR în IA, cu 39 % mai mult decât în anul precedent; recunoaște și salută planul Comisiei de a spori și mai mult investițiile prin programele Europa digitală, Orizont Europa, InvestEU, prin fondurile structurale și de investiții europene, Fondul european de investiții, Mecanismul pentru interconectarea Europei în sectorul telecomunicațiilor și prin diverse programe din cadrul politicii de coeziune, care vor fi completate și exploatate prin ținta de cheltuieli de 20 % pentru tranziția digitală din planurile naționale de redresare și reziliență, așa cum au convenit Comisia și statele membre în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență; subliniază însă raportul recent al Băncii Europene de Investiții, care estimează un deficit de investiții în domeniul IA și al tehnologiilor blockchain de aproximativ 5-10 miliarde EUR pe an; |
| --- | --- |

112.

| 113. | subliniază că întreprinderile din domeniul IA din UE se confruntă cu o concurență puternică în găsirea de angajați calificați, situație agravată de faptul că 42 % din populația UE nu deține competențe digitale elementare; accentuează necesitatea de a forma și de a atrage un număr semnificativ mai mare de absolvenți bine instruiți, inclusiv femei, care să lucreze în sectorul digital; |
| --- | --- |

113.

| 114. | observă că, deși UE are o comunitate excelentă de cercetători în domeniul IA, exodul cercetătorilor din UE rămâne o problemă; subliniază că sunt necesare măsuri pentru a face apel la cercetătorii de vârf; observă că UE a cheltuit în 2020 doar 2,32 % din PIB pentru cercetare și dezvoltare (C&D), în timp ce SUA cheltuie 3,08 %; reamintește că statele membre trebuie să își respecte angajamentul de a investi 3 % din PIB în cercetare și dezvoltare pentru a asigura autonomia strategică a Uniunii în domeniul digital; |
| --- | --- |

114.

| 115. | constată că infrastructura digitală a UE trebuie substanțial modernizată, doar 25 % dintre cetățenii UE putând să se conecteze la o rețea 5G, comparativ cu 76 % dintre cetățenii SUA; observă că UE nu dispune de o infrastructură digitală suficientă de înaltă performanță, cu spații de date interoperabile, de rate și volume ridicate de transmisie, de fiabilitate și de întârzieri reduse; subliniază că este nevoie să se sprijine ecosistemele europene de IA cu clustere de excelență; |
| --- | --- |

115.

d)   Concluzie

| 116. | concluzionează că SUA sunt liderul general în domeniul IA, fiind în frunte în multe domenii, iar companiile cu sediul în SUA conduc dezvoltarea tehnologică în domenii cum ar fi cloud computing-ul sau capacitățile de calcul de înaltă performanță, situându-se în frunte și în ceea ce privește puterea de piață, atragerea de competențe în IA, cercetarea și infrastructura; subliniază însă că China, care acum câțiva ani era încă cu mult în urma SUA la toți indicatorii, recuperează rapid decalajul; recunoaște că ambele țări au avantajul unei piețe unice unificate și al unui angajament mai puternic în favoarea deținerii unei poziții de frunte în domeniul IA; |
| --- | --- |

116.

| 117. | subliniază că, în pofida poziției puternice a UE în domeniul software-ului industrial și al roboticii, actorii din UE se află încă în urma omologilor lor americani și chinezi la multe categorii; subliniază că UE ar trebui să elaboreze un plan ambițios pentru o IA europeană centrată pe factorul uman; constată însă că UE este înaintea acestora în materie de reglementare; subliniază că o strategie viabilă a UE pentru a deveni mai competitivă în domeniul IA presupune concentrarea pe cercetare și inovare, competențe, infrastructură și investiții, încercând în același timp să creeze un cadru de reglementare pentru dezvoltarea și utilizarea IA orientat spre viitor, orizontal și favorabil inovării, garantând în același timp că drepturile fundamentale ale cetățenilor Uniunii și statul de drept sunt protejate; |
| --- | --- |

117.

| 118. | subliniază că Brexitul a avut un impact negativ asupra eforturilor UE de a-și consolida amprenta globală în materie de IA, deoarece Regatul Unit deținea un loc fruntaș în UE în domeniul IA; subliniază însă că Regatul Unit ar trebui să rămână un partener valoros al UE, consolidând competitivitatea ambilor parteneri și promovarea perspectivelor comune de reglementare în stabilirea de standarde globale; |
| --- | --- |

118.

| 119. | concluzionează că actualmente UE este încă departe de a-și îndeplini aspirația de a deveni competitivă în domeniul IA la nivel mondial și ar putea risca să rămână și mai mult în urmă la unele capitole; susține că o acțiune rapidă în ceea ce privește Foaia de parcurs a UE privind IA prezentată mai jos reprezintă o ocazie de a schimba această situație; |
| --- | --- |

119.

| 120. | precizează că, întrucât UE nu are competența legislativă de a aborda toate punctele enumerate în Foaia de parcurs a UE privind IA, comisia specială recomandă continuarea discuțiilor la nivel înalt și a proceselor politice care implică instituțiile UE și statele membre pentru a promova o abordare mai armonizată a IA și a ajuta statele membre să își coordoneze eforturile; menționează, în acest sens, Strategia UE din 2000 de la Lisabona, care, în ciuda criticilor, a jucat un rol important în orientarea politică a UE pe o perioadă de 20 de ani și în menținerea presiunii în favoarea reformei asupra statelor membre; |
| --- | --- |

120.

4.   
  „O Europă pregătită pentru era digitală” – Foaie de parcurs pentru câștigarea poziției de lider mondial

a)   Un mediu de reglementare stabil

i.   LEGIFERARE

| 121. | invită Comisia să propună doar acte legislative sub formă de regulamente pentru noile legi digitale în domenii precum IA, deoarece piața unică digitală trebuie să sufere un proces de armonizare reală; este convins că, datorită dezvoltării tehnologice rapide, legislația digitală ar trebui să fie întotdeauna flexibilă, bazată pe principii, neutră din punct de vedere tehnologic, adaptată exigențelor viitorului și proporțională, adoptându-se în același timp o abordare bazată pe riscuri, acolo unde este cazul, întemeiată pe respectarea drepturilor fundamentale și fără a impune sarcini administrative suplimentare inutile pentru IMM-uri, întreprinderi nou-înființate, mediul academic și cercetare; subliniază, de asemenea, importanța unui nivel ridicat de securitate juridică și, prin urmare, necesitatea unor obligații, definiții și criterii de aplicabilitate solide, practice și lipsite de ambiguitate în toate textele juridice referitoare la vânzarea, utilizarea sau dezvoltarea tehnologiilor de IA; |
| --- | --- |

121.

| 122. | consideră că Agenda pentru o mai bună reglementare este un element esențial pentru ca strategia UE în domeniul IA să aibă succes; subliniază necesitatea de a pune accentul pe revizuirea, adaptarea, punerea în aplicare și mecanismele de asigurare a respectării legislației deja existente înainte de a propune noi acte legislative; |
| --- | --- |

122.

| 123. | îndeamnă Comisia să efectueze evaluări preliminare aprofundate ale impactului, cu o analiză prospectivă și a riscurilor adecvată, înainte de a formula noi propuneri digitale în domenii precum IA; subliniază că evaluările de impact ar trebui să identifice și să evalueze sistematic legislația existentă relevantă, prevenind orice suprapuneri sau conflicte; |
| --- | --- |

123.

| 124. | propune ca noile acte legislative în domenii precum IA să fie însoțite de promovarea unor standarde dezvoltate de părțile interesate; consideră că UE ar trebui să depună eforturi pentru a evita fragmentarea și că standardele internaționale pot sluji ca referință utilă, dar că UE ar trebui să acorde prioritate elaborării propriilor standarde; evidențiază faptul că astfel de standarde ar trebui să rezulte din concurența loială pentru cele mai bune standarde în UE, acestea trebuind să fie examinate de UE și organizațiile de standardizare; precizează că standardele tehnice și instrucțiunile de proiectare s-ar putea combina ulterior cu sistemele de etichetare, ca o modalitate de a consolida încrederea consumatorilor prin oferirea de servicii și produse sigure; subliniază rolul organizațiilor de standardizare din UE în elaborarea de standarde tehnice de ultimă generație; invită Comisia să accelereze emiterea de mandate de standardizare pentru organizațiile europene de standardizare în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană (37); |
| --- | --- |

124.

| 125. | arată că o platformă deschisă de certificare ar putea crea un ecosistem al încrederii, care să implice guverne, societatea civilă, întreprinderi și alte părți interesate; |
| --- | --- |

125.

| 126. | solicită Parlamentului, Comisiei și Consiliului să își amelioreze capacitățile de a trata conflictele interne în materie de competență în ceea ce privește subiectele generale cum ar fi IA, deoarece aceste conflicte riscă să întârzie procedura legislativă, cu efecte de domino pentru intrarea în vigoare a legislației în cauză; |
| --- | --- |

126.

ii.   GUVERNANȚĂ ȘI APLICARE

| 127. | solicită coordonarea, punerea în aplicare și asigurarea respectării viitoarei legislații privind IA în mod consecvent la nivelul UE; |
| --- | --- |

127.

| 128. | arată că forumurile de consultare cu părțile interesate, precum Comitetul pentru inovare în materie de date, care urmează să fie creat prin Legea privind guvernanța datelor, sau Alianța europeană în domeniul inteligenței artificiale, care include parteneriate public-privat, precum Alianța europeană pentru date industriale, edge și cloud, constituie o abordare promițătoare în materie de guvernanță; arată că această abordare permite ecosistemului de IA din UE să își operaționalizeze principiile, valorile, obiectivele și să reflecte interese societale la nivelul codurilor software; |
| --- | --- |

128.

| 129. | subliniază că „problema de ritm” face necesar un accent special asupra aplicării ex post eficace de către instanțe și agențiile de reglementare, precum și asupra abordărilor ex ante pentru a face față provocărilor juridice generate de tehnologiile emergente; sprijină, în consecință, utilizarea spațiilor de testare a reglementărilor, care ar putea oferi dezvoltatorilor de IA șansa unică de a experimenta rapid, cu agilitate și controlat în afara aplicării stricte a normelor de reglementare, dar sub supravegherea autorităților competente; remarcă faptul că aceste spații de testare în materie de reglementare ar putea fi spații experimentale în care să se testeze sistemele de IA și noile modele de afaceri în condiții reale, într-un mediu controlat, înainte ca acestea să intre pe piață; |
| --- | --- |

129.

iii.   CADRUL JURIDIC PENTRU IA

| 130. | subliniază că un obiectiv care stă la baza strategiei digitale a UE, precum și a strategiei IA este de a crea o „abordare europeană” într-o lume digitalizată; precizează că această abordare ar trebui să fie centrată pe factorul uman, generatoare de încredere, condusă de principii etice și bazată pe conceptul de economie socială de piață; subliniază că indivizii și protecția drepturilor lor fundamentale ar trebui să rămână întotdeauna în centrul tuturor considerentelor politice și legislative; |
| --- | --- |

130.

| 131. | este de acord cu concluzia la care a ajuns Comisia în Cartea sa albă din 2020 privind inteligența artificială, potrivit căreia este necesar să se creeze un cadru juridic bazat pe riscuri pentru IA, care să includă mai ales standarde etice înalte bazate pe transparență, pe posibilitatea de a le fi verificată aplicarea și pe responsabilitate, însoțit de dispoziții privind siguranța produselor, norme adecvate privind răspunderea și dispoziții sectoriale specifice, oferind în același timp companiilor și utilizatorilor suficientă flexibilitate și securitate juridică și condiții de concurență echitabile pentru a stimula adoptarea IA și inovarea; |
| --- | --- |

131.

| 132. | subliniază valoarea adăugată orientativă a utilizării conceptelor, terminologiei și standardelor elaborate de OCDE ca sursă de inspirație pentru definirea IA în legislație; subliniază că acest lucru ar oferi UE un avantaj în ceea ce privește conturarea unui viitor sistem internațional de guvernanță a IA; |
| --- | --- |

132.

| 133. | este convins că IA nu trebuie întotdeauna să fie reglementată ca tehnologie, dar că nivelul intervenției de reglementare ar trebui să fie proporțional cu tipul de risc individual și/sau societal generat de utilizarea unui sistem de IA; subliniază, în acest sens, că este important să se facă distincția între cazuri de utilizare a IA cu „risc ridicat” și cele cu „risc scăzut”; concluzionează că prima categorie necesită garanții legislative suplimentare stricte, iar cazurile de utilizare „cu risc scăzut” pot face necesare, în multe cazuri, cerințe de transparență pentru utilizatorii finali și consumatori; |
| --- | --- |

133.

| 134. | precizează că clasificarea sistemelor de IA ca fiind „cu risc ridicat” ar trebui să se bazeze pe utilizarea lor concretă și pe contextul, natura, probabilitatea, gravitatea și caracterul ireversibil potențial al prejudiciului care se poate preconiza că va avea loc prin încălcarea drepturilor fundamentale și a normelor în materie de sănătate și siguranță, așa cum sunt prevăzute în legislația Uniunii; subliniază că această clasificare ar trebui să fie însoțită de orientări și de promovarea schimbului de bune practici pentru dezvoltatorii de IA; subliniază că dreptul la viață privată trebuie întotdeauna respectat și că dezvoltatorii de IA ar trebui să garanteze respectarea deplină a normelor privind protecția datelor; |
| --- | --- |

134.

| 135. | subliniază că sistemele IA susceptibile să interacționeze cu copiii sau să îi afecteze în alt mod trebuie să țină cont de drepturile și de vulnerabilitățile acestora și să satisfacă cele mai ridicate standarde de siguranță, securitate și confidențialitate disponibile, încă din stadiul conceperii și în mod implicit; |
| --- | --- |

135.

| 136. | observă că pot exista diferențe între modul de funcționare al IA în mediul business-to-business (B2B) comparativ cu mediul business-to-consumer (B2C); subliniază că drepturile consumatorilor trebuie să fie protejate din punct de vedere juridic prin intermediul legislației privind protecția consumatorilor; subliniază că, deși întreprinderile pot soluționa problema răspunderii și a altor probleme juridice într-un mod rapid și eficient din punctul de vedere al costurilor, prin mijloace contractuale, direct cu partenerii de afaceri, ar putea fi nevoie de legislație pentru a proteja întreprinderile mai mici de utilizarea abuzivă a puterii de piață de către actorii dominanți prin recurgerea la blocaje comerciale sau tehnologice, obstacole la accesul pe piață sau probleme de asimetrie informațională; subliniază că este, de asemenea, necesar să se țină seama de nevoile IMM-urilor și ale întreprinderilor nou-înființate cu cerințe complexe pentru a evita dezavantajarea acestora în raport cu companiile mai mari, care dispun de resursele necesare pentru a avea servicii juridice și de conformitate de dimensiuni importante; |
| --- | --- |

136.

| 137. | subliniază necesitatea de a aplica o abordare bazată pe principii în cazul chestiunilor etice deschise ridicate de noile posibilități tehnologice care rezultă din vânzarea și utilizarea aplicațiilor IA, inclusiv prin utilizarea unor principii fundamentale obligatorii, precum principiul de a nu cauza prejudicii, principiul respectării demnității umane și a drepturilor fundamentale sau cel al protejării procesului democratic; constată că bunele practici în dezvoltarea IA, precum IA centrată pe factorul uman, guvernanța responsabilă și principiile transparenței și explicabilității, precum și principiile IA sustenabile, care să fie complet aliniate la Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă, sunt alte componente importante în procesul de construcție a economiei IA; |
| --- | --- |

137.

| 138. | recunoaște că algoritmii IA nu pot fi întotdeauna complet eliminați, deoarece idealul datelor fără erori este foarte dificil sau aproape imposibil de atins; constată că și un sistem de IA care a fost testat se va confrunta inevitabil cu scenarii reale care pot genera rezultate subiective la instalarea într-un context care diferă de componența datelor sale de formare și de testare; subliniază că UE ar trebui să depună eforturi pentru a îmbunătăți transparența seturilor de date și a algoritmilor, să coopereze foarte strâns cu dezvoltatorii de IA pentru a contrabalansa și a reduce prejudecățile structurale din societate și să aibă în vedere norme obligatorii privind obligația de diligență în materie de drepturi ale omului într-un stadiu incipient al dezvoltării; |
| --- | --- |

138.

| 139. | precizează că este posibil ca obligațiile semnificative de transparență sau de explicabilitate pentru sistemele de IA, deși utile în numeroase cazuri, să nu poată fi puse în aplicare în toate situațiile; observă că drepturile de proprietate intelectuală și secretele comerciale trebuie protejate împotriva practicilor ilegale precum spionajul industrial; |
| --- | --- |

139.

| 140. | afirmă că cadrul legislativ privind proprietatea intelectuală trebuie să continue să stimuleze și să protejeze inovatorii din domeniul IA prin acordarea de brevete ca recompensă pentru dezvoltarea și publicarea creațiilor lor; consideră că legile existente sunt în cea mai mare parte adaptate exigențelor viitorului, dar propune anumite ajustări, inclusiv integrarea elementelor cu sursă deschisă, precum și utilizarea achizițiilor publice pentru a impune unde este cazul software-ul cu sursă deschisă pentru soluțiile IA; propune noi forme de acordare a brevetelor pentru a garanta că regiunile și inițiativele dispun de instrumente pe care altfel nu și le-ar permite; |
| --- | --- |

140.

| 141. | consideră că autoevaluările ex ante obligatorii ale riscurilor, bazate pe norme și standarde clare, precum și evaluările impactului asupra protecției datelor, completate de evaluări ale conformității efectuate de terți cu marcajul CE relevant și adecvat, combinate cu aplicarea ex post prin supravegherea pieței, ar putea fi utile pentru a se garanta că sistemele de IA de pe piață sunt sigure și fiabile; consideră că, pentru a preveni ieșirea IMM-urilor de pe piață, ar trebui elaborate standarde și orientări pentru respectarea legislației privind IA, cu implicarea deplină a întreprinderilor mici, aliniate la nivel internațional în cea mai mare măsură posibilă și disponibile gratuit; |
| --- | --- |

141.

| 142. | observă că, pentru a spori siguranța produselor și pentru a identifica mai bine erorile, dezvoltatorii de IA cu grad ridicat de risc ar trebui să vegheze ca fișierele-jurnal ale activității algoritmice să fie păstrate în condiții de siguranță; consideră că, acolo unde este cazul, dezvoltatorii ar trebui să conceapă sisteme de IA cu grad ridicat de risc prevăzute cu mecanisme de „oprire de urgență” pentru ca activitățile automatizate să poată fi întrerupte sigur și eficient în orice moment prin intervenție umană și să se asigure o abordare de tipul human-in-the-loop; consideră că rezultatele și modul de raționare al sistemului IA ar trebui să fie întotdeauna ușor de înțeles de către oameni; |
| --- | --- |

142.

| 143. | recunoaște problemele de ordin juridic generate de sistemele de IA și faptul că trebuie avută în vedere o revizuire a anumitor părți a normelor în vigoare privind răspunderea; așteaptă, în acest sens, prezentarea propunerii legislative a Comisiei privind răspunderea pentru IA; subliniază că Directiva privind răspunderea pentru produse (38) și regimurile naționale de răspundere pentru culpă pot rămâne, în principiu, legislația centrală pentru combaterea celor mai multe prejudicii cauzate de IA; subliniază că în unele cazuri ar putea exista consecințe inadecvate, dar avertizează că orice revizuire ar trebui să țină seama de legislația în vigoare privind siguranța produselor și ar trebui să se bazeze pe identificarea clară a lacunelor, să fie totodată adaptată exigențelor viitorului, să poată fi pusă în aplicare în mod eficace și să asigure protecția persoanelor din UE; |
| --- | --- |

143.

| 144. | subliniază că cadrul juridic nu ar trebui să îi supună pe copii la același nivel de răspundere personală ca adulții pentru înțelegerea riscului; |
| --- | --- |

144.

| 145. | constată că anumite modificări ale definițiilor juridice ale termenului „produs”, inclusiv aplicațiile informatice integrate, serviciile digitale și dependența între produse, precum și ale termenului „producător”, inclusiv operatorul final, furnizorul de servicii și furnizorul de date, pot fi avute în vedere pentru a se garanta că sunt posibile compensații pentru prejudiciile cauzate de aceste tehnologii; subliniază, cu toate acestea, că ar trebui evitată o abordare prea largă sau excesiv de limitată a definiției „produsului”; |
| --- | --- |

145.

| 146. | subliniază că din cauza caracteristicilor sistemelor de IA, cum ar fi complexitatea, conectivitatea, opacitatea, vulnerabilitatea, capacitatea de a fi modificate prin actualizări, capacitatea de autoînvățare și autonomia potențială, precum și multitudinea de actori implicați în dezvoltarea, implementarea și utilizarea lor, există probleme semnificative în ceea ce privește eficacitatea dispozițiilor cadrului de asigurarea răspunderii de la nivelul Uniunii și de la nivel național; consideră în consecință că, deși nu este nevoie de o revizuire completă a regimurilor de răspundere funcționale, sunt necesare ajustări speciale și coordonate ale regimurilor de răspundere europene și naționale pentru a evita situația în care persoanele care suferă prejudicii sau a căror proprietate este afectată nu sunt despăgubite; precizează că, deși sistemele de IA cu grad ridicat de risc ar trebui să intre sub incidența unor legi stricte în materie de răspundere, combinate cu o asigurare obligatorie, orice alte activități, dispozitive sau procese conduse de sisteme de IA care cauzează prejudicii sau daune ar trebui să facă în continuare obiectul răspunderii bazate pe culpă; consideră că persoana afectată ar trebui, cu toate acestea, să beneficieze de pe urma unei prezumții de vinovăție din partea operatorului, în afară de cazul în care acesta și-a respectat obligația de diligență; |
| --- | --- |

146.

iv.   PROVOCAREA CU CARE SE CONFRUNTĂ UE ÎN DOMENIUL DATELOR

| 147. | ia act de concluziile formulate de Comisie în comunicarea sa din 2020 intitulată „Strategia europeană privind datele” și de Parlament în rezoluția sa din 25 martie 2021 pe aceeași temă, în care se afirmă că crearea unui spațiu european unic al datelor, însoțită de dezvoltarea unor spații de date sectoriale și concentrarea pe standarde comune, este esențială pentru a asigura scalabilitatea rapidă a soluțiilor IA în UE și în afara acesteia, precum și pentru a asigura autonomia strategică deschisă și prosperitatea economică a UE; reamintește legătura esențială dintre disponibilitatea unor date de înaltă calitate și dezvoltarea aplicațiilor IA; subliniază, în acest sens, necesitatea de a implementa servicii de cloud robuste, fiabile și interoperabile în cadrul UE, precum și soluții care să stimuleze analiza descentralizată a datelor și arhitectura edge; invită Comisia să clarifice drepturile de accesare, de utilizare și de schimb al datelor de către deținătorii de date fără caracter personal create în comun; subliniază că accesul la date trebuie să fie posibil din punct de vedere tehnic, inclusiv prin interfețe standardizate interoperabile și software interoperabil; subliniază că obstacolele în calea schimbului de date conduc la reducerea inovării și a concurenței și stimulează structurile de piață oligopoliste, care prezintă un risc mare de autoperpetuare pe piața adiacentă a aplicațiilor de IA; |
| --- | --- |

147.

| 148. | subliniază importanța esențială a deschiderii silozurilor de date și a încurajării accesului la date pentru cercetătorii și companiile din domeniul IA, după cum se arată în Rezoluția Parlamentului referitoare la o strategie europeană privind datele; subliniază că dezechilibrele pieței care rezultă din limitarea tot mai mare a datelor de către companii private întăresc barierele la intrarea pe piață și reduc accesul și utilizarea pe scară mai largă a datelor, îngreunând foarte mult misiunea întreprinderilor nou-înființate și a cercetătorilor de a dobândi sau de a obține licențe pentru datele de care au nevoie pentru a-și forma algoritmii; subliniază necesitatea de a crea securitatea juridică necesară și infrastructura tehnică interoperabilă, motivând totodată deținătorii de date din Europa să pună la dispoziție volume mari de date neutilizate; consideră că schimbul voluntar de date între întreprinderi, pe baza unor acorduri contractuale echitabile, contribuie la atingerea acestui obiectiv; recunoaște însă că acordurile contractuale B2B nu garantează întotdeauna un acces adecvat la date pentru IMM-uri, din cauza asimetriei din punctul de vedere al puterii de negociere sau al competenței tehnice; evidențiază faptul că piețele de date deschise facilitează schimbul de date, ajutând întreprinderile și cercetătorii din domeniul IA să achiziționeze date sau să obțină licențe pentru date de la cei care doresc să pună la dispoziție date pe astfel de piețe, care includ cataloage de date și le permit deținătorilor și utilizatorilor de date să negocieze tranzacții de schimburi de date; salută, în acest context, normele pentru servicii de intermediare a datelor din Legea privind guvernanța datelor; |
| --- | --- |

148.

| 149. | salută inițiativele Federației europene de cloud, cum ar fi Alianța europeană pentru date industriale, edge și cloud, precum și proiectul GAIA-X, care au scopul de a dezvolta o infrastructură asociată de date și de a crea un ecosistem care să permită scalabilitatea, interoperabilitatea și autodeterminarea furnizorilor de date; observă că un cadru de reglementare al UE privind tehnologia de tip cloud care reunește legislația existentă și inițiativele de autoreglementare, ar contribui, de asemenea, la transpunerea principiilor și valorilor comune ale UE în procese și verificări operaționale pentru specialiști; |
| --- | --- |

149.

| 150. | recomandă întărirea interoperabilității datelor și stabilirea de standarde comune pentru a facilita fluxul de date între diferite mașini și entități, pentru a îmbunătăți schimbul de date între țări și sectoare și pentru a permite crearea pe scară largă a unor seturi de date de calitate; constată că încurajarea standardelor deschise, a programelor cu sursă deschisă, a licențelor Creative Commons, a codurilor deschise și a interfețelor deschise de programare a aplicațiilor (API) ar putea juca, de asemenea, un rol esențial în accelerarea schimbului de date; evidențiază rolul spațiilor europene comune ale datelor în facilitarea liberei circulații a datelor în economia europeană a datelor; |
| --- | --- |

150.

| 151. | invită Comisia și statele membre să garanteze că condițiile contractuale echitabile sunt puse în aplicare mai strict în sfera normelor în materie de concurență pentru a elimina dezechilibrele din punctul de vedere al puterii de piață fără a afecta nejustificat libertatea contractuală și că autoritățile antitrust sunt dotate cu mijloace și resurse pentru contracararea tendințelor de concentrare a datelor; subliniază că spațiile europene de date ar permite întreprinderilor să coopereze mai strâns între ele și, prin urmare, consideră că sunt necesare mai multe îndrumări și mai multă claritate juridică pentru întreprinderi în ceea ce privește dreptul concurenței și cooperarea privind schimbul și punerea în comun a datelor; subliniază că cooperarea în ceea ce privește datele, inclusiv pentru antrenamentul aplicațiilor de IA sau în industria internetului obiectelor (IoT), nu ar trebui să faciliteze sub nicio formă formarea de carteluri sau să creeze bariere pentru nou-intrații pe o piață; evidențiază importanța clarificării drepturilor contractuale ale dezvoltatorilor de IA și ale întreprinderilor care contribuie la crearea de date prin utilizarea de algoritmi sau a echipamentelor pentru internetul obiectelor (IoT) și în special a drepturilor de accesare a datelor, la portabilitatea datelor, de a-i cere unei alte părți să nu mai folosească datele și de a corecta sau de a suprima date; |
| --- | --- |

151.

| 152. | invită statele membre, în ceea ce privește datele deținute de guvern, să pună rapid în aplicare Directiva privind datele deschise (39) și să aplice în mod adecvat Legea privind guvernanța datelor, punând la dispoziție, ideal în mod gratuit, seturi de date cu valoare ridicată și furnizându-le în formate citibile automat și sub formă de API; subliniază că această inițiativă ar reduce costurile de diseminare și de reutilizare a datelor pentru organismele publice și ar ajuta enorm cercetătorii și întreprinderile din UE să își îmbunătățească tehnologiile digitale în domenii precum IA; |
| --- | --- |

152.

| 153. | solicită ca RGPD să fie pus uniform în aplicare la nivelul UE prin aplicarea eficace și rapidă a mecanismului de consecvență și prin alinierea diferitelor interpretări ale legii la nivel național; constată că este necesar și ca autoritățile de protecție a datelor să fie dotate mai bine, inclusiv cu competență tehnică; |
| --- | --- |

153.

| 154. | ia act de orientările practice din 2019 ale Comisiei privind prelucrarea seturilor de date mixte; arată că adesea cea mai bună opțiune pentru cercetătorii și întreprinderile din domeniul IA rămâne să nu partajeze seturi de date, din cauza insecurității juridice semnificative care planează asupra gradului de anonimizare a datelor necesar; |
| --- | --- |

154.

| 155. | consideră că avizul 05/2014 adoptat de Grupul de lucru articolul 29 pentru protecția datelor din 10 aprilie 2014 privind tehnicile de anonimizare prezintă o imagine de ansamblu utilă, care ar putea fi dezvoltată în continuare; invită Comitetul european pentru protecția datelor (CEPD) să adopte orientări bazate pe cazuri specifice de utilizare și pe situații relevante pentru diferite tipuri de operatori de date și de persoane împuternicite de operator și pentru diferite situații de prelucrare, inclusiv o listă de verificare cu toate cerințele care trebuie îndeplinite pentru ca datele să fie suficient de anonime; constată însă că, în prezent, tehnicile de anonimizare nu pot garanta o protecție completă și deplină a confidențialității, întrucât experimentele au arătat că sistemele de IA moderne reușesc totuși să reidentifice o persoană; |
| --- | --- |

155.

| 156. | solicită CEPD să emită mai multe orientări pentru cercetătorii și întreprinderile din domenii precum IA în ceea ce privește modul de prelucrare într-o manieră eficace a datelor cu caracter personal în afara UE, astfel încât să se respecte RGPD; |
| --- | --- |

156.

| 157. | sugerează finanțarea mai multor cercetări privind standardizarea abordărilor de tipul „confidențialitate încă de la momentul conceperii”, precum și promovarea unor soluții criptografice și a învățării automate cu menținerea confidențialității, întrucât este esențial să se garanteze că se pot folosi date de calitate pentru formarea algoritmilor și pentru efectuarea sarcinilor IA fără a încălca confidențialitatea; constată că trusturile de date, certificările pentru aplicațiile IA cu risc ridicat, sistemele de gestionare a informațiilor cu caracter personal și utilizarea datelor sintetice sunt, de asemenea, promițătoare; |
| --- | --- |

157.

| 158. | încurajează UE și statele sale membre să valorifice proiectul recent instituit al OCDE privind accesarea fiabilă de către guvern a datelor cu caracter personal deținute de sectorul privat, ca punct de referință pentru factorii de politică de la nivel global, pentru a lucra în direcția unei soluții internaționale și a convergenței în materie de reglementare a celor mai bune practici în acest domeniu; subliniază, în acest sens, că libera circulație a datelor și a metadatelor la nivel internațional, cu respectarea deplină a acquis-ului UE în materie de protecție a datelor, este un factor esențial pentru inovarea digitală în Europa; invită, așadar, Comisia să se abțină de la impunerea de cerințe privind localizarea datelor, cu excepția cazurilor în care se impune protejarea drepturilor fundamentale, inclusiv protejarea datelor, sau a situațiilor limitate, proporționale și justificate, când o astfel de politică este în interesul UE sau este necesară pentru a susține standardele europene; |
| --- | --- |

158.

| 159. | invită Comisia să răspundă la hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) potrivit căreia Scutul de confidențialitate UE-SUA nu este valabil prin luarea tuturor măsurilor necesare pentru a se asigura că orice nouă decizie privind caracterul adecvat al nivelului de protecție în ceea ce privește SUA respectă pe deplin RGPD, Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și toate aspectele hotărârii CJUE, simplificând totodată fluxurile transatlantice de date; invită Comisia să desfășoare în continuare discuții privind adecvarea datelor cu alte țări din afara UE, aceasta fiind cea mai bună metodă de a promova politicile de protecție a datelor ale UE și de a permite schimbul internațional de date; |
| --- | --- |

159.

b)   Finalizarea pieței unice digitale

i.   STRATEGIILE NAȚIONALE ÎN MATERIE DE IA

| 160. | invită statele membre să își revizuiască strategiile naționale în materie de IA, deoarece unele dintre acestea rămân vagi și nu au obiective clare, inclusiv în ceea ce privește educația digitală pentru întreaga societate, precum și calificarea avansată pentru specialiști; recomandă ca statele membre să formuleze acțiuni mai concrete, cuantificabile și specifice, încercând totodată să creeze sinergii între ele; |
| --- | --- |

160.

| 161. | invită Comisia să ajute statele membre să își stabilească priorități și să își alinieze cât mai mult posibil strategiile și mediile de reglementare naționale în materie de IA, pentru a asigura coerența și consecvența la nivelul UE; arată că, deși o diversitate a abordărilor naționale reprezintă o bună metodă de a institui bune practici, dezvoltatorii și cercetătorii din domeniul IA s-ar confrunta cu obstacole majore dacă ar trebui să respecte parametri de funcționare diferiți și obligații de reglementare diferite în fiecare dintre cele 27 de state membre; |
| --- | --- |

161.

ii.   BARIERELE EXISTENTE PE PIAȚĂ

| 162. | îndeamnă Comisia să își continue activitatea de eliminare a barierelor nejustificate din calea finalizării pieței unice digitale, inclusiv a discriminării nejustificate pe criterii de țară, a recunoașterii reciproce incomplete a calificărilor profesionale, a procedurilor excesiv de greoaie de acces pe piață, a costurilor de reglementare inutil de ridicate și a procedurilor de evaluare a conformității divergente, precum și să abordeze chestiunea utilizării frecvente a derogărilor, care duce la norme divergente între diferitele jurisdicții ale statelor membre; evidențiază faptul că, pentru întreprinderile care își desfășoară activitatea într-un mediu transfrontalier, adoptarea de norme la nivelul UE în ceea ce privește IA, în locul unei abordări fragmentate specifice fiecărei țări, constituie o evoluție binevenită, care va contribui la stimularea poziției de lider a Europei în dezvoltarea și implementarea IA; |
| --- | --- |

162.

| 163. | invită Comisia să accelereze crearea unei uniuni reale a piețelor de capital; subliniază nevoia de a îmbunătăți accesul la resursele financiare, în special pentru IMM-uri, întreprinderile nou-înființate și întreprinderile în curs de extindere; |
| --- | --- |

163.

| 164. | subliniază necesitatea de a încheia rapid negocierile asupra dosarelor legislative rămase deschise care vizează finalizarea pieței unice digitale; |
| --- | --- |

164.

| 165. | invită Comisia să asigure aplicarea consecventă a normelor pieței unice; |
| --- | --- |

165.

| 166. | constată că noul cadru legislativ ar trebui modernizat și aliniat cu atenție la produsele și serviciile digitale; propune să se pună accentul pe modernizarea și simplificarea procedurilor de conformitate prin introducerea de alternative digitale la mijloacele analoage și în format fizic existente, care le permit întreprinderilor să folosească, de exemplu, marcajele digitale CE, etichetarea electronică sau instrucțiuni de siguranță în format digital; |
| --- | --- |

166.

| 167. | încurajează Comisia să sprijine întreprinderile offline care doresc să desfășoare tranzacții online; încurajează continuarea campaniilor de informare care vizează IMM-urile și întreprinderile nou-înființate, anticipând legislația UE nouă și viitoare în acest domeniu, precum și o mai bună aplicare a normelor de supraveghere a pieței ca mijloc de creștere a încrederii consumatorilor europeni; |
| --- | --- |

167.

iii.   CONDIȚII DE CONCURENȚĂ ECHITABILE

| 168. | este convins că actualele cadre naționale și europene în materie de concurență și antitrust trebuie să fie reformate pentru a combate mai bine abuzurile de putere de piață și acordurile secrete în materie de algoritmi în economia digitală și problemele legate de acumularea datelor, precum și pentru a aborda mai bine riscurile apariției unor noi monopoluri fără a compromite inovarea; salută viitoarea aprobare a Actului legislativ privind piețele digitale; solicită să se acorde o atenție deosebită potențialelor probleme de concurență în domeniul IA; |
| --- | --- |

168.

| 169. | constată că o astfel de reformă ar trebui să consolideze o abordare bazată pe dovezi și să ia mai mult în considerare valoarea datelor și implicațiile efectelor asupra rețelei, introducând norme clare pentru platformele dominante pe piață și sporind securitatea juridică pentru cooperarea în economia digitală; |
| --- | --- |

169.

| 170. | afirmă, în acest sens, că Comisia ar trebui să își adapteze practicile de definire a pieței pentru a defini piețele mai exact și în conformitate cu realitățile pieței moderne în sectorul digital, efectuând analize dinamice și adoptând o viziune pe termen lung pentru a evalua existența unor presiuni competitive; |
| --- | --- |

170.

| 171. | solicită Comisiei și autorităților de concurență să își intensifice eforturile de monitorizare a piețelor digitale în permanență și să identifice astfel constrângerile competitive și blocajele concurențiale și să impună apoi mai frecvent măsuri corective întreprinderilor care își folosesc în mod abuziv poziția dominantă sau care se implică în comportamente anticoncurențiale; |
| --- | --- |

171.

| 172. | solicită statelor membre să mărească substanțial finanțarea pentru autoritățile de concurență și capacitatea tehnică a acestora, pentru a asigura punerea eficace și rapidă în aplicare a normelor în materie de concurență în economia digitală rapidă și complexă; subliniază că autoritățile de concurență ar trebui să accelereze procedurile privind utilizarea abuzivă și, acolo unde este necesar, să aplice măsuri temporare pentru a promova concurența loială, garantând totodată drepturile procedurale la apărare ale întreprinderilor; |
| --- | --- |

172.

c)   Infrastructura verde digitală

i.   CONECTIVITATEA ȘI CAPACITATEA DE PROCESARE

| 173. | invită Comisia să își urmărească obiectivul de a stimula 75 % dintre întreprinderile europene să utilizeze servicii de cloud computing, volume mari de date și IA până în 2030, pentru a rămâne competitive la nivel mondial și pentru a accelera atingerea obiectivelor de neutralitatea climatică, garantând că acestea vor fi atinse până în 2050; consideră că alocarea a 2,07 miliarde EUR pentru finanțarea infrastructurii digitale în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei este insuficientă; |
| --- | --- |

173.

| 174. | subliniază că schimbarea volumului și a prelucrării datelor pentru IA necesită dezvoltarea și implementarea unor noi tehnologii de prelucrare a datelor, care să includă tehnologia edge, trecând astfel de la modelele centralizate de infrastructură de tip cloud la o mai mare descentralizare a capacităților de prelucrare a datelor; îndeamnă la consolidarea investițiilor și a cercetării în clusterele de calcul distribuit, în nodurile edge și în inițiativele privind microcontrolerele digitale; observă că trecerea la o utilizare pe scară largă a soluțiilor edge poate necesita mai multe resurse, deoarece se pierd beneficiile optimizării în comun și subliniază că costurile de mediu/beneficiile infrastructurilor edge ar trebui analizate la nivel sistemic în cadrul unei strategii europene în domeniul cloud computingului, inclusiv pentru a optimiza consumul de energie al IA; |
| --- | --- |

174.

| 175. | subliniază că IA necesită hardware puternic pentru a putea utiliza algoritmi sofisticați, inclusiv calculul de înaltă performanță, informatica cuantică și internetul obiectelor; solicită creșterea continuă a finanțării publice și private special destinate soluțiilor inovatoare care reduc consumul de energie, inclusiv proiectării ecologice de software; solicită dezvoltarea de standarde de măsurare a utilizării resurselor de către infrastructura digitală la nivelul UE, pe baza celor mai bune practici; este îngrijorat de criza globală a microprocesoarelor și salută în acest sens propunerea Comisiei referitoare la un act legislativ privind cipurile pentru a reduce dependența actuală a UE de furnizorii externi; avertizează însă asupra riscurilor viitoare de supracapacitate de pe piață și îndeamnă la luarea atentă în calcul a ciclului de investiții; |
| --- | --- |

175.

| 176. | subliniază că o infrastructură funcțională și rapidă pentru IA trebuie să se bazeze pe o conectivitate digitală de mare viteză justă și sigură, care necesită introducerea tehnologiei 5G în toate zonele urbane până în 2030, precum și acces general la rețele în bandă largă ultrarapide și o politică în domeniul spectrului, cu condiții de acordare a licențelor care asigură predictibilitate, stimulează investițiile pe termen lung și nu denaturează concurența; îndeamnă statele membre să continue să pună în aplicare setul de instrumente 5G; solicită ca Directiva privind reducerea costurilor aferente tehnologiilor în bandă largă (40) să fie pusă în practică pentru a facilita implementarea rețelelor; solicită Comisiei să realizeze un studiu al impactului de mediu al tehnologiei 5G; subliniază că este important să se contracareze răspândea dezinformării legate de rețelele 5G printr-o strategie de comunicare la nivelul UE; subliniază în acest sens că o dezbatere amplă și incluzivă va contribui în cele din urmă la câștigarea încrederii cetățenilor cu privire la acțiunile întreprinse pentru dezvoltarea continuă a rețelelor mobile; |
| --- | --- |

176.

| 177. | invită Comisia să stabilească calendare pentru statele membre, orașe, regiuni și industrie și să amelioreze procesele administrative de aprobare a tehnologiei 5G; solicită ca în regiunile în care introducerea acestei tehnologii este realizată de sectorul public să fie mobilizate mai multe fonduri pentru a asigura conectivitatea de mare viteză pentru comunitățile îndepărtate și a contribui la reducerea decalajului digital; solicită sprijin pentru proiectele în materie de bandă largă și conectivitate în cadrul financiar multianual, asigurându-se un acces mai ușor pentru autoritățile locale, pentru a evita subutilizarea fondurilor publice; |
| --- | --- |

177.

| 178. | invită Comisia să evalueze interacțiunea dintre IA și următorul val de infrastructuri digitale, permițând Europei să preia inițiativa în ceea ce privește următoarea generație de rețele, inclusiv cele 6G; |
| --- | --- |

178.

| 179. | solicită adoptarea unei strategii clare privind introducerea rețelelor de fibră optică și dezvoltarea rețelelor în bandă largă în zonele rurale, acest lucru fiind, de asemenea, esențial pentru tehnologiile care utilizează intensiv date, cum ar fi IA; solicită, în acest sens, creșterea sprijinului acordat de Banca Europeană de Investiții proiectelor de conectivitate în zonele rurale; |
| --- | --- |

179.

| 180. | subliniază că investițiile semnificative necesare pentru implementarea și introducerea rapidă a rețelelor de care ar fi nevoie pentru a atinge obiectivele ambițioase stabilite de Busola pentru dimensiunea digitală impune acorduri de utilizare în comun a infrastructurii, care sunt esențiale și pentru promovarea sustenabilității și reducerea consumului de energie; subliniază că aceste eforturi se află încă la început și trebuie extinse; |
| --- | --- |

180.

ii.   SUSTENABILITATE

| 181. | îndeamnă Uniunea să ia inițiativa pentru ca infrastructura digitală verde să devină neutră din punct de vedere climatic și eficientă din punct de vedere energetic până în 2030, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris și de a o integra în programul de politică al Pactului verde european, în special prin evaluarea impactului asupra mediului al implementării la scară largă a sistemelor bazate pe IA, ținând seama de nevoile energetice crescute ale dezvoltării și utilizării IA; solicită acțiuni multilaterale coordonate la nivel mondial pentru a utiliza IA în lupta împotriva schimbărilor climatice și a degradării ecologice și a mediului, precum și împotriva pierderii biodiversității; |
| --- | --- |

181.

| 182. | îndeamnă la folosirea IA pentru a monitoriza consumul de energie în municipii și pentru a dezvolta măsuri privind eficiența energetică; |
| --- | --- |

182.

| 183. | este conștient de faptul că unele aplicații IA de mare amploare presupun un consum intens de date și de resurse, precum și de impactul acestora asupra mediului; reamintește că, pentru ca IA europeană să fie sustenabilă și responsabilă din punctul de vedere al mediului, ar trebui proiectate, dezvoltate și folosite sisteme de IA care să vizeze tranziția verde, neutralitatea climatică și economia circulară; |
| --- | --- |

183.

| 184. | invită Comisia să stimuleze utilizarea centrelor de date eficiente din punct de vedere energetic care pot sprijini neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

184.

| 185. | evidențiază că insuficiența actuală a informațiilor comunicate de către centrele de date îngreunează posibilitatea de a lua măsuri publice adecvate și de a avea o perspectivă comparativă asupra performanței de mediu a centrelor de date; solicită o creștere semnificativă a numărului de evaluări ale impactului asupra mediului efectuate privind dezvoltarea IA; solicită elaborarea de cerințe care să asigure disponibilitatea unor dovezi adecvate pentru a măsura amprenta de mediu a aplicațiilor IA la scară largă; subliniază necesitatea unor norme și orientări clare pentru evaluările impactului asupra mediului a IA, inclusiv evaluări ale ciclului de viață bazat pe criterii multiple; solicită acces deschis la indicatorii-cheie de performanță ai centrelor de date, dezvoltarea unor standarde ale UE și crearea de etichete ale UE pentru tehnologiile de cloud computing verzi; |
| --- | --- |

185.

| 186. | solicită un plan privind economia circulară pentru tehnologiile digitale și IA și subliniază că UE ar trebui să asigure un lanț de reciclare solid în domeniul TIC; |
| --- | --- |

186.

| 187. | recomandă stimularea utilizării soluțiilor bazate pe IA, în conformitate cu dubla tranziție verde și digitală în toate sectoarele, în scopul de a coordona standarde sustenabile pentru întreprinderi și de a permite monitorizarea eficienței energetice și colectarea de informații privind emisiile și ciclurile de viață ale produselor; |
| --- | --- |

187.

| 188. | invită Comisia să lanseze concursuri și misiuni pentru soluții de IA care să trateze problemele de mediu specifice și să consolideze această componentă în Orizont Europa și în programul Europa digitală; reamintește că proiectele legate de potențialul IA de a răspunde preocupărilor legate de mediu ar trebui să se desfășoare pe baza unor cercetări și inovații responsabile și etice; |
| --- | --- |

188.

| 189. | invită Comisia să dezvolte criterii de mediu și să asocieze alocarea bugetului, finanțarea și procedurile de achiziții publice ale UE pentru IA de performanța de mediu; |
| --- | --- |

189.

| 190. | invită Comisia să promoveze orașele inteligente, inclusiv clădirile inteligente, rețelele inteligente, automobilele conectate, platformele de mobilitate, serviciile publice și logistica; sprijină dezvoltarea unei colecții comune de bune practici pentru proiecte și aplicații; subliniază că orașele inteligente necesită o bună cooperare între stat și administrațiile locale, precum și între organismele acestora și părțile private; |
| --- | --- |

190.

| 191. | subliniază nevoia de a defini principii pentru a garanta că, atunci când sunt create noi spații de date privind sustenabilitatea, pot fi integrate date relevante privind clima și sustenabilitatea; |
| --- | --- |

191.

| 192. | invită Comisia să coopereze cu statele membre și cu sectorul privat pentru a crea și sprijini instalații de testare unde aplicațiile de IA pot fi testate din perspectiva performanței în materie de sustenabilitate și să ofere orientări cu privire la modalitățile de îmbunătățire a amprentei de mediu a acestor aplicații; încurajează adaptarea facilităților de testare existente pentru a pune accentul pe cazurile de utilizare în producția circulară; |
| --- | --- |

192.

| 193. | invită Comisia să promoveze o infrastructură de transport sustenabilă care să folosească IA pentru a crește eficiența, a reduce poluarea și a promova adaptabilitatea la nevoile utilizatorilor; |
| --- | --- |

193.

d)   Un ecosistem de excelență

i.   TALENTE

| 194. | invită Comisia să creeze un cadru de competențe în domeniul IA pentru persoane, pe baza cadrului competențelor digitale, pentru a oferi cetățenilor, lucrătorilor și societăților posibilități pertinente de formare și învățare în domeniul IA și a îmbunătăți schimbul de cunoștințe, de bune practici și de educație în domeniul mass-mediei și al datelor între organizații și societăți, atât la nivelul UE, cât și la nivel național; solicită Comisiei să acționeze rapid pentru a crea un astfel de cadru de competențe, bazându-se pe sistemele educaționale actuale în domeniul IA; recomandă înființarea unui spațiu european de date privind competențele IA pentru a sprijini formarea competențelor europene la nivel sectorial și regional în toate statele membre; subliniază că dobândirea și predarea competențelor digitale și în materie de IA trebuie să fie accesibile pentru toți, în special pentru femei și grupurile vulnerabile; îndeamnă Comisia și statele membre să sprijine cursurile online gratuite care îmbunătățesc formarea de bază în domeniul IA; |
| --- | --- |

194.

| 195. | îndeamnă să se investească în cercetare pentru a înțelege mai bine tendințele structurale legate de IA de pe piața forței de muncă, inclusiv ce competențe sunt cel mai solicitate sau sunt în pericol de deficit în viitor, pentru a actualiza programele de tranziție ale lucrătorilor; |
| --- | --- |

195.

| 196. | constată cu îngrijorare că nu există măsuri direcționate și sistematice de formare profesională a adulților; invită Comisia și statele membre să elaboreze politici care să includă investiții adecvate în recalificarea și perfecționarea forței de muncă, inclusiv informând cetățenii cu privire la modul în care funcționează algoritmii și la impactul acestora asupra vieții de zi cu zi; solicită să se acorde o atenție specială persoanelor care și-au pierdut locul de muncă sau sunt în pericol să și-l piardă ca urmare a tranziției digitale, cu scopul de a-i pregăti să lucreze cu tehnologii legate de IA și de TIC; invită Comisia să stimuleze parteneriatele în materie de competențe între mai multe părți interesate și să investească în acestea, pentru a testa cele mai bune practici; recomandă monitorizarea creării unor locuri de muncă de calitate asociate IA în UE; |
| --- | --- |

196.

| 197. | subliniază că decalajele digitale existente pot fi eliminate doar prin măsuri specifice și incluzive adresate atât femeilor, cât și persoanelor în vârstă și, prin urmare, solicită să se investească substanțial în perfecționarea profesională specifică și să se ia măsuri educaționale pentru a elimina aceste decalaje digitale; invită Comisia și statele membre să promoveze o cultură a egalității de gen și condiții de muncă egale între bărbați și femei în acest sens; |
| --- | --- |

197.

| 198. | invită Comisia să promoveze egalitatea de gen în întreprinderile care desfășoară activități legate de IA și de TIC, inclusiv prin finanțarea proiectelor conduse de femei în sectorul digital și prin promovarea unui număr minim de cercetătoare care să participe la apeluri de finanțare a cercetării privind IA și TIC; |
| --- | --- |

198.

| 199. | subliniază că este necesar să se soluționeze problema deficitului de talente asigurând creșterea, atragerea și păstrarea talentelor de vârf; îndeamnă Comisia să își urmărească obiectivul de a avea 20 de milioane de specialiști angajați în domeniul TIC în UE; subliniază că, pentru a păstra talentele de vârf din domeniul IA și a preveni exodul creierelor, UE trebuie să asigure salarii competitive, condiții de muncă mai bune, cooperarea transfrontalieră și o infrastructură competitivă; |
| --- | --- |

199.

| 200. | evidențiază valoarea adăugată a unui cadru simplificat și raționalizat al Uniunii pentru a atrage talentele internaționale în sectorul tehnologic, a permite fluxul de talente și mobilitatea acestora pe teritoriul UE și din străinătate, a îmbunătăți accesul talentelor internaționale pe piața muncii din Uniune și a atrage lucrători și studenți, la cerere; subliniază că sunt necesare noi instrumente și o nouă legislație inovatoare care să ajute la corelarea angajatorilor cu viitorii lucrători din domeniul TIC, la soluționarea deficitelor de pe piața muncii și la facilitarea recunoașterii calificărilor și a competențelor internaționale; recomandă crearea unei rezerve de talente și a unei platforme de punere în legătură ale UE, care să servească drept punct de contact unic pentru talentele internaționale care doresc să solicite un loc de muncă în UE, precum și pentru angajatorii care caută potențiali angajați în străinătate; invită Comisia să extindă domeniul de aplicare al cărții albastre a UE pentru a se asigura că Europa rămâne deschisă pentru talentele internaționale; |
| --- | --- |

200.

| 201. | invită Comisia să răspundă creșterii cererii de muncă de la distanță care depășește frontierele statelor membre ale UE, pentru a le permite angajaților UE și internaționali să lucreze de la distanță în alt stat membru decât cel în care locuiesc; recomandă, în acest context, ca obstacolele legislative și de altă natură pentru munca de la distanță să fie evaluate în mod cuprinzător și soluționate în viitoare propuneri legislative; |
| --- | --- |

201.

| 202. | evidențiază nevoia de a consolida coeziunea în materie de inovare între regiunile și statele membre ale UE, având în vedere că repartizarea talentelor poate fi inegală; |
| --- | --- |

202.

| 203. | invită Comisia și statele membre să ocrotească cum se cuvine drepturile și starea de bine a lucrătorilor, cum ar fi nediscriminarea, viața privată, autonomia și demnitatea umană în utilizarea IA și a gestionării bazate pe algoritmi, inclusiv în ceea ce privește practicile de supraveghere nejustificată; subliniază că, atunci când IA este utilizată la locul de muncă, angajatorii trebuie să fie transparenți cu privire la modul în care este utilizată și influența sa asupra condițiilor de muncă și accentuează că lucrătorii ar trebui să fie întotdeauna informați și consultați înainte de utilizarea dispozitivelor și practicilor bazate pe IA; subliniază că algoritmii trebuie să facă întotdeauna obiectul supravegherii umane și că deciziile lor trebuie să fie responsabile, contestabile și, dacă este cazul, reversibile; consideră că ar trebui încurajată instruirea dezvoltatorilor de algoritmi în probleme de etică, transparență și antidiscriminare; |
| --- | --- |

203.

| 204. | solicită o strategie europeană pentru utilizarea în condiții de siguranță a IA în ceea ce privește copiii, care să fie concepută pentru a informa copiii cu privire la interacțiunea cu IA, cu scopul de a-i proteja de riscuri și de potențialele prejudicii; |
| --- | --- |

204.

| 205. | invită statele membre să integreze alfabetizarea și competențele digitale ca o componentă a educației de bază și a învățării pe tot parcursul vieții; solicită un sistem ultraperformant de educație în domeniul IA, care să stimuleze alfabetizarea digitală, competențele și reziliența digitală dintr-o fază timpurie, începând cu învățământul primar; evidențiază că dezvoltarea unor programe școlare eficace pentru educația digitală necesită voință politică, resurse suficiente și cercetare științifică; invită Comisia să promoveze introducerea unor cursuri de IA și de informatică în toate școlile, universitățile și instituțiile de învățământ europene; evidențiază că dezvoltarea unor astfel de competențe este necesară în educația adulților în aceeași măsură ca în învățământul primar sau secundar; invită Comisia și statele membre să ia o inițiativă de politică cuprinzătoare și coerentă privind competențele și educația în domeniul IA la nivelul UE, precum și o inițiativă legislativă privind IA la locul de muncă; |
| --- | --- |

205.

| 206. | atrage atenția asupra nevoii de programe universitare multidisciplinare, care să se axeze pe competențele digitale și în materie de IA, inclusiv în domeniul sănătății, și de centre de cercetări interdisciplinare; consideră că ar trebui evidențiate, de asemenea, parcursurile către educația continuă pentru specializarea în IA (de exemplu, studii de masterat și de doctorat și studii cu frecvență redusă); |
| --- | --- |

206.

| 207. | invită statele membre să acorde prioritate dezvoltării de metode de predare și de programe școlare inovatoare în domeniul STIM și al programării, în special pentru a consolida calitatea matematicii și analizei statistice cu scopul de a înțelege algoritmii de IA; invită Comisia și statele membre să promoveze disciplinele academice din domeniul STIM, pentru a crește numărul de studenți din aceste domenii; subliniază că și alte discipline care interacționează cu disciplinele STIM vor fi esențiale pentru promovarea competențelor digitale; |
| --- | --- |

207.

| 208. | încurajează statele membre să promoveze participarea femeilor în studiile și carierele din domeniile STIM, TIC și IA, pentru a realiza egalitatea de gen, inclusiv prin definirea unui obiectiv pentru participarea cercetătoarelor la proiectele din domeniul STIM și IA; |
| --- | --- |

208.

| 209. | subliniază că educația digitală ar trebui, de asemenea, să sensibilizeze publicul cu privire la aspectele vieții de zi cu zi care ar putea fi afectate de învățarea automată, cum ar fi motoarele de recomandare, publicitatea direcționată, algoritmii utilizați pe platformele de comunicare socială și materialele deepfake; subliniază că reziliența digitală necesită o educație suplimentară în domeniul mass-mediei pentru a contribui la contextualizarea noilor competențe digitale și în materie de IA și, prin urmare, solicită să se sprijine și să se aprobe cursurile de alfabetizare în domeniul IA, noi sau deja existente, accesibile pentru toți cetățenii; |
| --- | --- |

209.

| 210. | solicită să se ia măsuri pentru a se asigura că fiecare unitate de învățământ are acces la internet în bandă largă, precum și o infrastructură solidă pentru învățarea digitală; subliniază că este necesar să se pună la dispoziția universităților europene și a rețelelor acestora resurse informatice adecvate necesare pentru formarea modelelor de IA, care devin din ce în ce mai scumpe; subliniază că este necesar să se asigure că profesorii dispun de competențele și de instrumentele IA necesare; solicită să se pună mai multă accentul pe pregătirea tehnică pentru profesori și dezvoltarea de instrumente inovatoare de predare și învățare; |
| --- | --- |

210.

| 211. | cere să se facă investiții în inițiative de dezvoltare a competențelor de codare în rândul tinerilor, pentru a stimula competențele tinerilor în materie de IA și calificările de nivel înalt, precum academiile de codare, programele de școli de vară și bursele speciale în domeniul IA; este de părere că stagiile de practică în domeniul oportunităților digitale din UE ar trebui extinse și la domeniul formării profesionale; |
| --- | --- |

211.

ii.   CERCETAREA

| 212. | solicită UE să crească investițiile în cercetarea privind IA și alte tehnologii esențiale, precum robotica, informatica cuantică, microelectronica, IoT, nanotehnologia și imprimarea 3D; invită Comisia să elaboreze și să mențină o foaie de parcurs privind cercetarea strategică europeană în domeniul IA care să trateze principalele provocări interdisciplinare în cazul cărora IA poate fi o parte a soluției; subliniază că investițiile ar trebui direcționate către cazurile de utilizare care prezintă șanse să crească soluțiile sustenabile, starea de bine și incluziunea în societate; |
| --- | --- |

212.

| 213. | încurajează toate statele membre să cheltuiască o proporție mai ridicată din PIB-ul lor pentru cercetarea în domeniul tehnologiilor digitale; solicită consolidarea continuă a programului Orizont Europa, în special a parteneriatului său privind IA, datele și robotica, precum și a Consiliului European pentru Inovare; îndeamnă la extinderea programului Europa digitală și consideră că fondurile alocate acestuia, în valoare de 7,6 miliarde EUR, ar trebui majorate; |
| --- | --- |

213.

| 214. | evidențiază nevoia de a acorda prioritate cercetării la nivelul UE în domeniul IA; invită Comisia să simplifice structura finanțării cercetării, inclusiv cerințele și procedurile de solicitare a granturilor; subliniază necesitatea de a îmbunătăți calitatea și coerența examinărilor propunerilor și de a spori previzibilitatea instrumentelor de finanțare și a calendarului acestora pentru a sprijini planificarea pe termen lung, utilizând foaia de parcurs europeană pentru cercetarea în domeniul IA; invită Comisia să finanțeze mai multe aplicații din domeniul IA, combinând diferite instrumente, precum Consiliul European pentru Cercetare, acțiunile Marie Skłodowska-Curie, Consiliul European pentru Inovare și Institutul European de Inovare și Tehnologie; |
| --- | --- |

214.

| 215. | invită Comisia și statele membre să acorde prioritate finanțării cercetării în domeniul IA care să se axeze pe IA sustenabilă și responsabilă din punct de vedere social, contribuind la găsirea de soluții care să protejeze și să promoveze drepturile fundamentale, și să evite programele de finanțare care prezintă un risc inacceptabil pentru aceste drepturi, inclusiv sistemele de finanțare a supravegherii în masă, de evaluare socială și alte sisteme care ar putea genera efecte sociale negative, precum și tehnologiile care contribuie la daunele aduse mediului; |
| --- | --- |

215.

| 216. | încurajează crearea unui număr mai mare de posturi de profesori de IA în universitățile europene, salarii adecvate pentru cercetarea în domeniul IA și furnizarea mai multor fonduri publice pentru a forma cum se cuvine și a reține actuala și următoarea generație de cercetători și talente și a preveni exodul creierelor; subliniază necesitatea de a reduce obstacolele birocratice cu care se confruntă cercetătorii universitari pentru ca aceștia să acceseze cu ușurință fondurile și invită Comisia să pună la dispoziție instrumente pentru creșterea interconectivității digitale dintre universități în interiorul statelor membre și între acestea; solicită dezvoltarea unor rețele transversale pentru IA în cadrul universităților, al institutelor de cercetare europene și al sectorului privat, precum și a unor centre de cercetare multidisciplinare dedicate IA; |
| --- | --- |

216.

| 217. | recomandă ca universitățile să consolideze finanțarea pentru proiectele de cercetare aplicată în care sunt luate în considerare dimensiunile IA; |
| --- | --- |

217.

| 218. | invită Comisia să îmbunătățească transferul de cunoștințe între cercetarea în domeniul IA și public prin stabilirea de rețele de afaceri și puncte de contact cu profesioniștii din domeniul juridic și consultanții de afaceri în universități, precum și prin crearea de grupuri de dezbatere ale cetățenilor, platforme științifice și ale societății și prin implicarea publicului în elaborarea programelor de cercetare în domeniul IA; subliniază importanța unei tranziții line de la mediul academic la sectorul industrial, precum și valoarea adăugată a proximității dintre acestea pentru ecosisteme și centre industriale de succes și dinamice ale IA; |
| --- | --- |

218.

| 219. | subliniază necesitatea de a accelera transferurile de cunoștințe în UE de la cercetare și știință la aplicațiile IA în industrie și în sectorul public; salută crearea unui parteneriat public-privat specific privind IA; invită Comisia să înființeze centre europene de date privind IA, dezvoltate în comun cu industria și societatea civilă; subliniază importanța siturilor de testare pentru IA; face referire în mod specific la întreprinderea comună pentru calculul european de înaltă performanță, la întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” și la întreprinderea comună „Rețele și sisteme inteligente”; |
| --- | --- |

219.

| 220. | solicită înființarea unor observatoare ale IA în cadrul programului Orizont Europa, pe baza rețelelor actuale și viitoare ale centrelor regionale de excelență în domeniul IA, cu scopul de a construi o alianță a organizațiilor europene puternice de cercetare care vor împărtăși o foaie de parcurs comună pentru a sprijini excelența în domeniul cercetării fundamentale și aplicate, pentru a alinia eforturile naționale în domeniul IA, pentru a încuraja inovarea și investițiile, pentru a atrage și a păstra în Europa talentele în domeniul IA și pentru a crea sinergii și economii de scară; consideră că conceptul de observator are potențialul de a atrage cele mai bune și mai sclipitoare minți din străinătate, precum și de a aduce investiții private substanțiale în Europa; |
| --- | --- |

220.

| 221. | adaugă că observatoarele IA ar trebui să beneficieze de o finanțate suficientă, în cooperare cu alte instituții de cercetare și cu industria; subliniază beneficiile unor medii de testare bine controlate în materie de reglementare pentru testarea produselor, serviciilor și abordărilor de IA într-un mediu controlat în lumea reală înainte de a le introduce pe piață; |
| --- | --- |

221.

| 222. | subliniază că desemnarea centrelor europene de inovare digitală în cadrul programului Europa digitală reprezintă un alt pas important în crearea unui ecosistem de excelență în domeniul IA bazat pe clustere formate din universități și industrie; critică, cu toate acestea, faptul că criteriile pentru desemnarea centrelor europene de inovare digitală sunt în continuare vagi și, prin urmare, aceste centre diferă între ele în ceea ce privește capacitățile și dezvoltarea, iar interacțiunea cu alte centre digitale desemnate de Institutul European de Inovare și Tehnologie și în cadrul programului Orizont Europa rămâne neclară; indică, prin urmare, că este nevoie de mai multă coordonare și de eforturi mai mari în materie de cheltuieli, precum și de crearea unui cluster de cooperare general de centre de IA descentralizate, bazat pe un cadru la nivelul UE pentru expertiză juridică, date, finanțare și stimulente; salută inițiativele Comisiei de a înființa rețele de întreprinderi nou-înființate în întreaga UE și în afara acesteia, cum ar fi Startup Europe și Startup Europe Mediterranean, pentru a încuraja schimburile de idei, afaceri și oportunități de colaborare în rețea; |
| --- | --- |

222.

| 223. | propune extinderea și alinierea inițiativelor existente, cum ar fi Laboratorul european pentru învățare și sisteme inteligente și Confederația laboratoarelor de cercetare în domeniul inteligenței artificiale în Europa, precum și a proiectelor emblematice, cum ar fi rețeaua de IA umană și AI4EU, pentru a promova obiective și proiecte de cercetare și dezvoltare ambițioase, bazate pe colaborare și la scară europeană; |
| --- | --- |

223.

e)   Ecosistem de încredere

i.   SOCIETATEA ȘI IA

| 224. | propune ca, pe lângă propunerea de formare în domeniul IA, UE și statele sale membre să creeze campanii de sensibilizare, inclusiv dezbateri publice la nivel local, ca mijloc suplimentar de comunicare, informare și capacitare a cetățenilor cu scopul de a înțelege mai bine posibilitățile, riscurile și impactul societal, juridic și etic al IA pentru a contribui în continuare la credibilitatea și la democratizarea IA; este convins că acest lucru, în paralel cu crearea unui cadru juridic clar și solid pentru o IA centrată pe factorul uman și de încredere, ar contribui la reducerea temerilor actuale ale cetățenilor care pot fi asociate cu adoptarea pe scară largă a IA în Europa; |
| --- | --- |

224.

| 225. | invită UE să se asigure că dezvoltarea, implementarea și utilizarea IA respectă pe deplin principiile democratice, drepturile fundamentale și legea, astfel încât să poată contracara mecanismele de supraveghere și să nu interfereze în mod inadecvat cu alegerile sau să contribuie la răspândirea dezinformării; |
| --- | --- |

225.

| 226. | subliniază că guvernele și întreprinderile ar trebui să implementeze și să achiziționeze numai sisteme de IA fiabile care sunt concepute, după caz, pentru a apăra drepturile lucrătorilor și a promova educația și alfabetizarea digitală de calitate și care nu accentuează disparitatea de gen sau discriminarea împiedicând egalitatea de șanse pentru toți; |
| --- | --- |

226.

| 227. | sprijină ajustările aduse legilor privind protecția consumatorilor ca o altă modalitate de a construi încrederea în IA, de exemplu, oferindu-le consumatorilor dreptul de a ști dacă interacționează cu un agent IA, ceea ce le-ar permite să insiste ca deciziile luate de IA să fie examinate de către o persoană umană, precum și punându-le la dispoziție mijloace pentru a contracara supravegherea comercială sau stabilirea de prețuri personalizate; |
| --- | --- |

227.

| 228. | subliniază că introducerea anumitor tehnologii IA la locul de muncă, precum cele care utilizează datele lucrătorilor, ar trebui să aibă loc în consultare cu reprezentanții lucrătorilor și cu partenerii sociali; subliniază că lucrătorii și reprezentanții lor ar trebui să poată solicita de la angajatori informații referitoare la datele care sunt colectate, la locul unde sunt stocate aceste date, la modul în care sunt prelucrate aceste date și la garanțiile existente pentru protejarea lor; |
| --- | --- |

228.

| 229. | invită UE să se asigure că sistemele de IA reflectă diversitatea sa culturală și multilingvismul său pentru a preveni prejudecățile și discriminarea; subliniază că, pentru contracararea prejudecăților în cadrul IA, este necesar să se promoveze diversitatea în cadrul echipelor care dezvoltă, implementează și evaluează riscurile aplicațiilor IA specifice; subliniază că este necesar să se utilizeze date defalcate pe sexe pentru a evalua algoritmii de IA și ca analiza de gen să facă parte din toate evaluările riscurilor privind IA; |
| --- | --- |

229.

| 230. | subliniază importanța cercetării și monitorizării continue a impactului IA asupra diferitelor aspecte ale societății, atât la nivel național, cât și la nivelul UE; propune implicarea Eurostat și a altor agenții ale UE în acest proces; |
| --- | --- |

230.

| 231. | subliniază că, pe baza rezultatelor sistemului de monitorizare, s-ar putea lua în considerare crearea unui fond european de tranziție pentru a ajuta la gestionarea, de exemplu, a pierderilor de locuri de muncă în sectoarele vulnerabile sau la nivelul regiunilor; |
| --- | --- |

231.

ii.   GUVERNAREA ELECTRONICĂ

| 232. | invită statele membre să respecte Declarația de la Tallinn privind guvernarea electronică, să pună cetățenii în centrul serviciilor și să instituie mecanisme pentru a furniza servicii publice digitale fără frontiere, interoperabile, personalizate, ușor de utilizat și de la un capăt la altul bazate pe IA tuturor cetățenilor la toate nivelurile administrației publice; consideră că obiectivul ar trebui să fie stabilirea furnizării de servicii de guvernare electronică digitalizate și bazate pe IA cetățenilor în următorii cinci ani, menținând, în același timp, interacțiunea umană; reamintește că fondurile Mecanismului de redresare și reziliență și planurile naționale de redresare și reziliență vor juca un rol esențial în acest sens; invită organismele publice să sprijine și să dezvolte IA în sectorul public; salută revizuirea Regulamentului eIDAS (41) și rolul acestuia în promovarea furnizării de servicii publice digitale; subliniază că nimeni nu ar trebui să fie lăsat în urmă și că ar trebui să fie disponibile în continuare alternative offline; |
| --- | --- |

232.

| 233. | invită Comisia să reînnoiască Planul de acțiune privind guvernarea electronică și să creeze sinergii cu programul Europa digitală pentru a sprijini administrațiile publice să adopte IA în conformitate cu strategia europeană privind software-ul cu sursă deschisă; |
| --- | --- |

233.

| 234. | subliniază că guvernarea electronică joacă un rol semnificativ în dezvoltarea economiei datelor și a inovației digitale pe piața unică digitală; observă că colaborarea și schimbul de bune practici în toate administrațiile publice și între țări sunt părți esențiale ale implementării guvernării electronice în UE; solicită stabilirea unor proceduri de administrație publică standardizate și simplificate pentru realizarea de schimburi mai eficiente între statele membre ale UE și toate nivelurile de administrație; |
| --- | --- |

234.

| 235. | constată că este nevoie de experți calificați pentru dezvoltarea de servicii online de înaltă calitate; subliniază necesitatea de a îmbunătăți politicile guvernamentale de recrutare și formare de personal cu competențe digitale și cunoștințe în domeniul IA; |
| --- | --- |

235.

| 236. | solicită accelerarea implementării portalului digital unic și promovarea dezvoltării de platforme interoperabile care oferă servicii transfrontaliere în Uniunea Europeană, respectând totodată standardele comune de securitate în toate statele membre; subliniază că ar trebui să se aibă în vedere o eventuală extindere dincolo de setul limitat de servicii incluse în prezent în Regulamentul (UE) 2018/1724 (42) privind înființarea unui portal digital unic; |
| --- | --- |

236.

| 237. | solicită ca platformele de consultare publică ale instituțiilor UE și ale statelor membre să crească participarea și accesul la informația digitală; recomandă să se efectueze investiții în îmbunătățirea gradului de utilizare și de accesibilitate, cum ar fi furnizarea de rezumate și informații în mai multe limbi, precum și în marketingul dedicat și informarea direcționată pentru platformele digitale de implicare a publicului; |
| --- | --- |

237.

| 238. | recomandă intensificarea dialogurilor interactive și personale cu cetățenii UE prin consultări online ale cetățenilor, formate de dialog cu părțile interesate sau funcții digitale pentru a transmite comentarii asupra legislației și inițiativelor UE; |
| --- | --- |

238.

iii.   E-SĂNĂTATEA

| 239. | solicită o concepție care pune accentul pe oameni și o abordare a IA bazată pe dovezi în domeniul sănătății, care să se concentreze pe asistența medicală personalizată, centrată pe pacient, eficientă din punctul de vedere al costurilor și de înaltă calitate, dezvoltată în strânsă cooperare cu profesioniștii din domeniul sănătății și cu pacienții, păstrând în același timp factorul uman în supraveghere și în luarea deciziilor; solicită să se acorde prioritate finanțării, stabilirii de obiective strategice, promovării cooperării și adoptării aplicațiilor IA în domeniul asistenței medicale ca sector critic în care oportunitățile oferite de IA pot aduce beneficii enorme sănătății și bunăstării cetățenilor dacă riscurile inerente sunt gestionate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

239.

| 240. | subliniază că adoptarea IA în unitățile de furnizare a serviciilor de asistență medicală ar trebui promovată ca instrument de asistență și reducere a sarcinii profesioniștilor din domeniul sănătății, permițându-le să se concentreze asupra sarcinilor lor clinice și nu ca înlocuitor al profesioniștilor din domeniul sănătății sau ca actor independent în cadrul sistemelor de sănătate; subliniază necesitatea de a asigura un nivel de calitate, siguranță și securitate egal cu cel al procesului de aprobare reglementară a medicamentelor, vaccinurilor și dispozitivelor medicale; solicită o metodă asemănătoare unui studiu clinic pentru a testa caracterul adecvat și a monitoriza implementarea IA în unitățile medicale; constată că ar fi benefic să se analizeze care sunt serviciile de asistență medicală care pot fi automatizate în mod etic și responsabil; |
| --- | --- |

240.

| 241. | consideră că, în principiu, accesul echitabil la asistență medicală ar trebui extins la aplicațiile IA legate de sănătate, inclusiv la sistemele de detectare a bolilor, de gestionare a afecțiunilor cronice, de furnizare de servicii de sănătate și de descoperire de medicamente; subliniază necesitatea de a adopta măsuri adecvate pentru a trata riscurile pentru sănătate legate de decalajul digital, de părtinirea algoritmică și de discriminare, precum și marginalizarea persoanelor vulnerabile sau a minorităților culturale care au acces limitat la asistență medicală; |
| --- | --- |

241.

| 242. | reamintește poziția Parlamentului potrivit căreia nici societăților de asigurări, nici oricăror alți furnizori de servicii care au drept de acces la informațiile din aplicațiile de e-sănătate nu trebuie să li se permită să utilizeze datele obținute din aceste aplicații în scopul discriminării la stabilirea prețurilor; |
| --- | --- |

242.

| 243. | este convins că proiectele și inițiativele actuale ale UE, cum ar fi programul „UE pentru sănătate”, spațiile europene ale datelor privind sănătatea și platforma europeană pentru înregistrarea bolilor rare, sunt pași în direcția corectă, întrucât permit statelor membre să pună în comun resursele, să sporească cooperarea avantajoasă între sistemele de sănătate și să favorizeze schimbul sigur și confidențial de date de înaltă calitate pentru cercetare și inovare; |
| --- | --- |

243.

| 244. | solicită ancorarea juridică și poziționarea corespunzătoare a unui „cadru IA în domeniul sănătății” la nivelul Uniunii; evidențiază că există multe niveluri de risc care evoluează în timp, odată cu progresul tehnologiilor de IA; |
| --- | --- |

244.

| 245. | subliniază că sunt necesare mai multe orientări privind prelucrarea datelor medicale în temeiul RGPD, pentru a valorifica întregul potențial al IA în beneficiul persoanelor, respectând în același timp drepturile fundamentale; invită Comisia să armonizeze mai rapid și mai bine standardele care reglementează prelucrarea, inclusiv partajarea, anonimizarea și interoperabilitatea datelor privind sănătatea între statele membre; |
| --- | --- |

245.

| 246. | solicită Comisiei să promoveze integrarea normelor etice în fiecare etapă a dezvoltării, proiectării și utilizării aplicațiilor IA; subliniază necesitatea de a promova cercetări suplimentare cu privire la metodele și prejudecățile încorporate într-un sistem de IA antrenat, astfel încât să se evite concluziile lipsite de etică și discriminatorii atunci când aceste elemente sunt aplicate datelor privind sănătatea umană; recomandă crearea unui cod de conduită la nivelul UE pentru prelucrarea datelor privind sănătatea în deplină conformitate cu RGPD; |
| --- | --- |

246.

| 247. | invită Comisia Europeană să elaboreze un regulament specific al UE privind neurodrepturile, cu scopul de a proteja creierul uman împotriva interferențelor, manipulării și controlului prin neurotehnologia bazată pe IA; încurajează Comisia să promoveze o agendă privind neurodrepturile la nivelul ONU pentru a include neurodrepturile în Declarația universală a drepturilor omului, și anume dreptul la identitate, dreptul la liberul arbitru, dreptul la intimitatea mentală, dreptul la un acces egal în materie de augmentare mentală și dreptul la protecție în fața părtinirii algoritmice; |
| --- | --- |

247.

| 248. | invită Comisia să aibă în vedere un cadru juridic pentru consultațiile medicale online; |
| --- | --- |

248.

| 249. | subliniază că sunt necesare măsuri care să promoveze accesul egal la asistență medicală și să îmbunătățească adoptarea de către furnizorii de servicii medicale a soluțiilor IA; |
| --- | --- |

249.

| 250. | invită Comisia să sprijine instituirea unui mecanism de cooperare în acest context și funcționarea unui spațiu european al datelor privind sănătatea pentru a încuraja schimbul de date privind sănătatea și a sprijini dezvoltarea dosarelor electronice de sănătate în conformitate cu legile și reglementările aplicabile; îndeamnă să se îmbunătățească calitatea datelor disponibile pentru fiecare cetățean al UE, permițând instrumentelor digitale să funcționeze în mod corespunzător (de exemplu, pe baza algoritmilor de autoînvățare sau a analizei volumelor mari de date); recomandă ca datele stocate în conformitate cu RGPD să fie disponibile pentru cercetări ulterioare, precum și pentru dezvoltarea de noi medicamente și tratamente personalizate; |
| --- | --- |

250.

| 251. | subliniază că competențele digitale și în materie de IA, precum și competențele legate de cunoașterea legislației UE privind protecția datelor și tratarea datelor sensibile, inclusiv promovarea anonimizării datelor, trebuie incluse în educația personalului medico-sanitar; |
| --- | --- |

251.

| 252. | solicită orientări cu privire la aplicabilitatea cadrelor în materie de răspundere și a regimurilor de aprobare armonizate pentru aplicațiile medicale bazate pe IA și medicamentele dezvoltate sau testate prin intermediul IA și al învățării automate; subliniază că daunele provocate de o alocare insuficientă a resurselor sau de absența dispozițiilor privind îngrijirea prin intermediul sistemelor de recomandare IA în sectorul asistenței medicale ar trebui tratate într-o viitoare reformă a sistemului de reglementare; subliniază că este necesar să se stabilească bune practici, standarde și criterii adecvate pentru a certifica și a aproba aplicațiile medicale în conformitate cu riscurile de răspundere; |
| --- | --- |

252.

| 253. | invită Comisia să furnizeze și să utilizeze modele predictive centrate pe factorul uman pentru pandemii, în care diverse seturi de date sunt reunite în timp real pentru a sprijini procesul decizional; |
| --- | --- |

253.

f)   Strategia industrială

i.   PLANIFICARE ȘI INVESTIȚII STRATEGICE

| 254. | este convins că UE ar trebui să plaseze IA și economia datelor în centrul unei strategii industriale digitale ambițioase, cu scopul de a capacita întreprinderile și antreprenorii inovatori să concureze pentru cele mai bune inovații tehnologice și de modele de afaceri din Europa și din lume și de a consolida autonomia strategică deschisă a UE, stabilind în același timp standarde juridice, etice, tehnologice și de securitate solide pentru toate sistemele și componentele IA care urmează să fie utilizate pe piața unică a UE; |
| --- | --- |

254.

| 255. | încurajează Comisia să utilizeze analiza volumelor mari de date bazată pe IA pentru a ajuta la efectuarea de teste de rezistență cu scopul de a evalua reziliența lanțurilor valorice și a cartografia dependențele; |
| --- | --- |

255.

| 256. | îndeamnă Comisia să efectueze o analiză cuprinzătoare a punctelor forte și a punctelor slabe pentru a determina vulnerabilitățile, a identifica domeniile critice și dependențele cu grad ridicat de risc ale UE, să stabilească așteptări tehnice și economice realiste cu privire la IA și să evalueze efectele în toate sectoarele industriei europene; subliniază că, în acest scop, Comisia ar trebui să coopereze cu părțile interesate relevante; |
| --- | --- |

256.

| 257. | propune ca, pe baza acestei analize, UE să formuleze și să adopte o strategie pe termen lung pentru industria IA, cu o viziune clară pentru următorii 10 ani ca o prelungire a Busolei pentru dimensiunea digitală; explică faptul că această strategie ar trebui completată de un sistem de monitorizare cu indicatori-cheie de performanță și actualizări anuale; subliniază, cu toate acestea, necesitatea de a consolida și a eficientiza numărul mare de inițiative individuale lansate de Comisie pentru a sprijini industria IA a UE, înainte de a le încorpora în noua strategie pentru industria IA; |
| --- | --- |

257.

| 258. | invită Comisia să analizeze modul în care strategia industrială globală poate fi completată prin investiții publice specifice; subliniază, cu toate acestea, că programele excesive de investiții nedirecționate pentru tehnologii complexe pot risca, în unele cazuri, să denatureze alocarea eficientă a capitalului și pot conduce la investiții irecuperabile; subliniază, în acest context, că capacitarea întreprinderilor, antreprenorilor și cercetătorilor pentru a dezvolta și a comercializa soluții tehnologice de IA bazate pe întreprinderi private reprezintă o parte esențială a strategiei industriale a UE, inclusiv prin asigurarea unor condiții de concurență echitabile și finalizarea pieței unice digitale și a uniunii piețelor de capital; propune să se faciliteze accesul la finanțare, îndeosebi la instrumentele de finanțare de risc, în special pentru finanțarea în faza incipientă; consideră că procentul de resurse dedicate IA din InvestEU și din programul Europa digitală ar trebui revizuit și, dacă este cazul, mărit semnificativ; |
| --- | --- |

258.

| 259. | subliniază că este necesar să se pună rapid în aplicare cadrul recent adoptat al UE pentru examinarea investițiilor străine directe (43) și regulamentul revizuit recent privind regimul UE pentru controlul exporturilor de produse cu dublă utilizare (44); afirmă că IA, precum și robotica și alte infrastructuri digitale ar trebui considerate un sector critic; observă că protecția drepturilor de proprietate intelectuală și fluxul de tehnologii critice ar trebui să facă obiectul unei aplicări mai stricte a legii; |
| --- | --- |

259.

| 260. | subliniază că este esențial ca Europa să se echipeze cu o infrastructură digitală adecvată; salută inițiative precum Inițiativa privind procesorul european, Actul european privind cipurile recent propus și întreprinderea comună pentru calculul european de înaltă performanță; |
| --- | --- |

260.

ii.   IMM-URILE ȘI ÎNTREPRINDERILE NOU-ÎNFIINȚATE

| 261. | propune să se ofere sprijin la nivelul UE și la nivel guvernamental pentru întreprinderile nou-înființate din domeniul IA prin accesul la capital privat și la angajați calificați, capacitatea de a obține seturi de date de înaltă calitate pentru antrenarea algoritmilor și capacitatea de a se extinde dincolo de granițele statelor membre; subliniază, de asemenea, că un instrument de politică publică foarte eficient pentru a sprijini economia unei întreprinderi nou-înființate este aplicarea efectivă a legislației privind concurența pentru a preveni abuzurile de putere dominantă pe piață și pentru a contracara barierele la intrarea pe piață; subliniază, în acest sens, că UE ar trebui să își intensifice eforturile pentru a oferi căi și servicii de dezvoltare IMM-urilor și întreprinderilor nou-înființate; constată că aceasta ar putea include și introducerea unui sistem de mentorat care să conecteze întreprinderile experimentate orientate spre IA cu întreprinderile mai mici care doresc să implementeze tehnologia; subliniază că incapacitatea de a-și permite echipe juridice mari reprezintă adesea o barieră la intrarea în medii de reglementare complexe pentru întreprinderile nou-înființate și antreprenori; subliniază necesitatea ca IMM-urile să aibă acces la sprijin juridic și tehnic specific; subliniază, de asemenea, necesitatea de a încuraja parteneriatele în care întreprinderile axate pe IA și cele care intră pe piață să poată coopera; îndeamnă Comisia și statele membre să ofere consiliere mai bună și sprijin mai concret prin intermediul rețelelor, al centrelor digitale, al instructorilor în domeniul IA, al mentoratului în afaceri, al vizitelor la fața locului și al clinicilor juridice; subliniază importanța programelor de schimb interpersonal, cum ar fi Erasmus pentru tineri antreprenori, și atrage atenția că acestea ar trebui dezvoltate și încurajate în continuare; |
| --- | --- |

261.

| 262. | propune ușurarea sarcinii administrative pentru IMM-uri și întreprinderile nou-înființate din domeniul IA, de exemplu prin raționalizarea obligațiilor de raportare, de informare sau de documentare și prin furnizarea de orientări privind standardele comune de drept procesual civil care trebuie adoptate la nivel național; solicită implementarea rapidă a portalului digital unic pentru a crea un portal online unic al UE în diferite limbi, care să conțină toate procedurile și formalitățile necesare pentru a funcționa în altă țară din UE; subliniază că toate ghișeele unice stabilite la nivel național ar trebui să fie ușor accesibile prin intermediul portalului digital unic și ar trebui să ofere informații și servicii administrative în statele membre, inclusiv în ceea ce privește normele privind TVA și informațiile privind cerințele pentru furnizarea de servicii, utilizând o terminologie accesibilă și cu disponibilitate deplină, cu personal de asistență instruit care să ofere un sprijin eficient și ușor de utilizat; |
| --- | --- |

262.

| 263. | constată că printre modalitățile posibile prin care statele membre ale UE pot sprijini IMM-urile și întreprinderile nou-înființate se numără: facilități fiscale pentru cercetarea aprofundată, un acces mai bun la capacitățile informatice și la seturi de date de înaltă calitate și sprijin pentru prospectarea tehnologică și educația, formarea și recalificarea în domeniul IA pentru angajați; |
| --- | --- |

263.

| 264. | subliniază că IMM-urile și întreprinderile nou-înființate din domeniul IA au nevoie de un acces mai bun la achizițiile publice; îndeamnă Comisia să redefinească procedura de depunere a ofertelor pentru achizițiile publice și finanțarea programelor UE, pentru a le permite întreprinderilor nou-înființate și IMM-urilor să aibă șanse echitabile de a câștiga proiecte de achiziții publice și granturi pentru cercetare și dezvoltare; reamintește, în acest sens, programele GovTech de succes care au sprijinit implicarea întreprinderilor mici în achizițiile publice digitale; subliniază că ar trebui promovate, de asemenea, schemele de opțiuni pe acțiuni pentru întreprinderile nou-înființate în domeniul IA din întreaga Europă; |
| --- | --- |

264.

iii.   SCENA INTERNAȚIONALĂ

| 265. | subliniază că UE ar trebui să creeze și să conducă prin puterea exemplului o alianță tehnologică internațională solidă bazată pe valori fundamentale, colaborând cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune cu scopul de a stabili standarde de reglementare comune, a beneficia de cele mai bune practici în domeniile IA, drepturilor la viață privată, fluxurilor de date sau normelor în materie de concurență și a elimina vulnerabilitățile strategice, bazându-se pe punctele forte a fiecăruia și punând în comun resurse în domenii în care acest lucru este reciproc avantajos; subliniază că UE ar trebui, de asemenea, să sprijine în mod activ cooperarea internațională consolidată privind IA etică, de încredere și centrată pe factorul uman în forurile multilaterale și bilaterale relevante, de exemplu în cadrul sistemului ONU, al OCDE, al Consiliului Europei, al Organizației Mondiale a Comerțului, al Forumului Economic Mondial și al G20; salută, în special, instituirea CCT UE-SUA, care consideră cooperarea privind standardele IA ca fiind o prioritate-cheie și susține că, având în vedere potențialul său strategic, CCT trebuie consolidat printr-o dimensiune interparlamentară, cu implicarea Parlamentului European și a Congresului SUA; |
| --- | --- |

265.

| 266. | propune și instituirea unui grup de lucru transatlantic specific pentru IA, care să includă reprezentanți ai guvernelor, ai organizațiilor de standardizare, ai sectorului privat și ai societății civile, pentru a lucra la standarde comune și orientări etice pentru IA; propune crearea unei platforme pe termen lung pentru schimbul de informații cu privire la IA și la alte aspecte importante din domeniul digital și al comerțului, pe baza actualului CCT, împreună cu alți parteneri care împărtășesc aceeași viziune; |
| --- | --- |

266.

| 267. | subliniază că UE ar trebui să promoveze utilizarea etică și responsabilă din punct de vedere social a IA și să coopereze cu organismele internaționale de standardizare pentru a îmbunătăți în continuare standardele de etică, siguranță, fiabilitate, interoperabilitate și securitate; salută inițiativele recente de standardizare lansate de actori precum Comitetul tehnic comun al Organizației Internaționale de Standardizare și Comisia Electrotehnică Internațională care urmăresc armonizarea la nivel mondial a codurilor IA divergente; subliniază, în plus, că Europa ar trebui să promoveze și să dezvolte standarde, inclusiv în domeniul fabricației inteligente, al IoT, al roboticii și al analizei datelor; propune să se acorde un sprijin mai bun cadrelor universitare, societății civile și IMM-urilor pentru a participa la forumurile de standardizare; |
| --- | --- |

267.

| 268. | sprijină inițiativa privind comerțul electronic a Organizației Mondiale a Comerțului de a elabora o politică incluzivă, la standarde înalte, semnificativă din punct de vedere comercial, bazată pe dovezi și specifică cu scopul de a lupta mai bine împotriva obstacolelor din calea comerțului digital; subliniază că acordul ar trebui să reflecte, de asemenea, principiile bunei guvernări și să ofere guvernelor capacitatea de a contracara protecționismul digital, protejând și promovând totodată încrederea consumatorilor și creând o valoare reală pentru economia mondială; |
| --- | --- |

268.

| 269. | sugerează Comisiei să lupte în continuare împotriva obstacolelor nejustificate din calea comerțului, în special a barierelor netarifare sau a restricțiilor de acces pe piață pentru companiile europene din domeniul IA din țări terțe; subliniază că politica comercială, de vecinătate și de dezvoltare ar trebui, de asemenea, să fie utilizate în mod activ pentru a modela dezbaterea internațională privind IA și a promova principiile etice în domeniul IA la nivel european; |
| --- | --- |

269.

g)   Securitate

i.   IA ȘI ASIGURAREA RESPECTĂRII LEGII

| 270. | subliniază că este important ca autoritățile de aplicare a legii să fie capabile să identifice și să combată activitățile infracționale, cu sprijinul tehnologiei de IA; |
| --- | --- |

270.

| 271. | subliniază că utilizarea abuzivă a IA în domeniul aplicării legii poate provoca prejudicii, cum ar fi discriminarea automată și tratamentul ilegal al cetățenilor, oferind în același timp puține căi de atac; îndeamnă statele membre să pună în aplicare cerințe semnificative de supraveghere umană și să garanteze căi de atac atunci când cetățenii fac obiectul deciziilor luate de IA; |
| --- | --- |

271.

| 272. | propune ca UE să participe la instrumentele juridice fără caracter obligatoriu stabilite de Institutul de Cercetare Interregional al Națiunilor Unite în domeniul Criminalității și Justiției, care a dezvoltat seturi de instrumente operaționale pentru IA și a început un parteneriat cu Interpol, servind ca platformă unică pentru dialog și cooperare în domeniul IA între autoritățile de aplicare a legii, industrie, mediul academic și societatea civilă, în deplină conformitate cu acquis-ul UE în domeniul protecției datelor și a vieții private; |
| --- | --- |

272.

| 273. | ia act de rolul Europol în dezvoltarea, formarea și validarea instrumentelor IA pentru combaterea criminalității organizate, a terorismului și a criminalității cibernetice în parteneriat cu Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și cu respectarea deplină a valorilor fundamentale ale UE, în special nediscriminarea și prezumția de nevinovăție; |
| --- | --- |

273.

| 274. | invită Comisia să consolideze resursele financiare și umane ale Centrului de inovare al UE pentru securitatea internă; salută eforturile Eurojust, Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și Europol de a dezvolta un set de instrumente cu principii universale de responsabilitate pentru utilizarea IA de către practicienii din domeniul justiției și securității interne (cadrul AP4AI); invită Comisia să ofere sprijin financiar specific acestei inițiative pentru a promova standardele și valorile UE de responsabilitate în domeniul IA; |
| --- | --- |

274.

ii.   SECURITATEA CIBERNETICĂ

| 275. | solicită statelor membre să intensifice cooperarea în domeniul securității cibernetice la nivel european pentru a permite UE și statelor membre să își pună în comun mai bine resursele, să coordoneze și să raționalizeze mai eficient politicile naționale în materie de securitate cibernetică, să crească în continuare capacitățile și sensibilizarea în materie de securitate cibernetică și să transmită rapid cunoștințe și asistență tehnică în materie de securitate cibernetică atât IMM-urilor, cât și altor sectoare mai tradiționale; |
| --- | --- |

275.

| 276. | încurajează UE să asume un rol de lider în dezvoltarea criptografiei puternice și a altor standarde de securitate care fac posibilă încrederea în sistemele de IA și interoperabilitatea lor; subliniază că, pentru a crea o convergență internațională în domeniul supravegherii riscurilor TIC, standardele internaționale actuale ar trebui să servească drept bază și să fie luate în considerare în cea mai mare măsură posibilă; |
| --- | --- |

276.

| 277. | propune introducerea unor cerințe orizontale în materie de securitate cibernetică bazate pe legislația actuală și, după caz, pe noi acte legislative orizontale, pentru a preveni fragmentarea și a asigura o abordare coerentă în materie de securitate cibernetică în toate grupurile de produse; observă că produsele de IA de pe piața unică digitală care poartă marcajul CE ar putea însemna în viitor atât un nivel ridicat de siguranță fizică, cât și un nivel de reziliență cibernetică adecvat din punctul de vedere al riscurilor și indica conformitatea cu legislația UE în domeniu; |
| --- | --- |

277.

| 278. | propune ca statele membre să promoveze cerințele de securitate cibernetică pentru sistemele de IA prin politici de achiziții publice, inclusiv prin impunerea în mod obligatoriu a anumitor principii etice, de securitate și de siguranță pentru achiziționarea de aplicații IA, în special în sectoarele critice; |
| --- | --- |

278.

| 279. | solicită ca Agenția Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică (ENISA) să realizeze evaluări sectoriale ale riscurilor pentru securitate, începând cu sectoarele, atât publice, cât și private, implicate în cele mai riscante și sensibile utilizări ale IA și cu cel mai mare potențial de impact negativ asupra sănătății umane, siguranței, securității și drepturilor fundamentale; subliniază că ENISA, împreună cu Centrul european de competențe în domeniul industrial, tehnologic și de cercetare în materie de securitate cibernetică și Rețeaua de centre naționale de coordonare, ar trebui, de asemenea, să evalueze incidentele de securitate cibernetică cu scopul de a identifica lacunele și noile vulnerabilități și de a oferi instituțiilor UE consiliere în timp util cu privire la acțiunile corective adecvate; |
| --- | --- |

279.

| 280. | încurajează întreprinderile care folosesc, dezvoltă sau implementează sisteme bazate pe IA active pe piața unică digitală să dezvolte o strategie de securitate cibernetică clară și evaluată în mod independent, pe baza situației sale individuale de risc; încurajează includerea sistemelor de IA în modelarea amenințărilor și gestionarea riscurilor pentru securitate; propune ca Comisia, ENISA și autoritățile naționale să sprijine acest proces; |
| --- | --- |

280.

| 281. | afirmă că cerințele de securitate cibernetică pentru produsele IA ar trebui să acopere întregul lor ciclu de viață; subliniază că trebuie să fie, de asemenea, clar că fiecare companie din lanțul de aprovizionare trebuie să își joace rolul de a contribui la crearea de produse IA reziliente; subliniază că noile cerințe ar trebui să se bazeze pe riscul asociat grupului de produse specific și pe gradul de influență asupra nivelului de risc, pentru a evita sarcini disproporționate pentru IMM-uri și întreprinderile nou-înființate; |
| --- | --- |

281.

| 282. | propune ca inițiativele existente în anumite state membre, cum ar fi Catalogul german de criterii de conformitate a serviciilor de cloud computing IA sau programul maltez de certificare a IA, să fie luate în considerare pentru dezvoltarea unui sistem de certificare la nivelul UE pentru IA de încredere; |
| --- | --- |

282.

iii.   APĂRAREA CIBERNETICĂ

| 283. | îndeamnă statele membre să ducă o politică activă de diplomație cibernetică europeană, denunțând și atribuind responsabilitatea pentru atacurile cibernetice susținute de țări străine, inclusiv cele bazate pe IA, mobilizând în același timp întregul set de instrumente ale diplomației UE; se bucură că setul UE de instrumente cibernetice include încetarea ajutorului financiar și sancțiuni împotriva țărilor sau a mandatarilor care se angajează în activități cibernetice răuvoitoare sau atacuri hibride, inclusiv campanii de dezinformare, sau care sponsorizează infracțiuni cibernetice; recunoaște că, într-o anumită măsură, apărarea cibernetică bazată pe IA este mai eficace dacă include și unele mijloace și măsuri ofensive, cu condiția ca utilizarea lor să respecte dreptul internațional; |
| --- | --- |

283.

| 284. | propune, de asemenea, consolidarea capacităților în materie de securitate cibernetică în cadrul Agenției Europene de Apărare, inclusiv prin utilizarea sistemelor bazate pe IA pentru a sprijini o reacție coordonată și rapidă la atacurile cibernetice; recomandă să se monitorizeze punerea în aplicare a politicilor de apărare cibernetică în fiecare stat membru și să se evalueze alocarea resurselor pertinente în cadrul UE; |
| --- | --- |

284.

| 285. | subliniază că este necesar să se analizeze impactul IA asupra securității europene și să se elaboreze recomandări cu privire la modul de a răspunde noilor provocări în materie de securitate la nivelul UE, în cooperare cu statele membre, sectorul privat, cercetătorii, oamenii de știință și societatea civilă; |
| --- | --- |

285.

| 286. | încurajează statele membre să ia măsuri pentru a recompensa descoperirea vulnerabilităților și a sprijini auditurile produselor, sistemelor și proceselor bazate pe IA; |
| --- | --- |

286.

iv.   UTILIZAREA MILITARĂ A IA

| 287. | observă că orice utilizare a IA militară trebuie să facă obiectul unor mecanisme stricte de control și de supraveghere umane și a unor principii etice și să respecte pe deplin dreptul internațional al drepturilor omului și dreptul umanitar; observă, de asemenea, că UE ar trebui să colaboreze cu partenerii săi care împărtășesc aceeași viziune cu privire la un cadru internațional pentru cercetarea, dezvoltarea și utilizarea în condiții de siguranță a armelor asistate de IA care să consolideze dreptul internațional umanitar, inclusiv în contextul dreptului conflictelor armate; reamintește normele și principiile internaționale în vigoare, cum ar fi proporționalitatea, care trebuie respectate atunci când se dezvoltă și se utilizează noi tehnologii militare; |
| --- | --- |

287.

| 288. | ia act de faptul că tehnologiile bazate pe IA sunt o componentă tot mai importantă a echipamentelor și strategiei militare; subliniază că utilizările exclusiv militare și de securitate națională a IA trebuie tratate într-un mod strict diferit față de cazurile de utilizare civilă; reamintește că aspectele legate de tehnologiile emergente în domeniul militar sunt tratate în cadrul Grupului de experți guvernamentali privind tehnologiile emergente din domeniul sistemelor de arme letale autonome, inclusiv aspectele legate de IA, și în care sunt reprezentate statele membre ale UE; |
| --- | --- |

288.

| 289. | salută viitoarea Busolă strategică a UE care urmează să ofere un cadru și un anumit nivel de ambiție în abordarea aspectelor legate de securitate și de apărare ale IA; reamintește că cooperarea structurată permanentă în cadrul politicii de securitate și apărare comună și Fondul european de apărare vor permite statelor membre și Uniunii să consolideze investițiile, capacitățile și interoperabilitatea în domeniul noilor tehnologii, inclusiv al IA; |
| --- | --- |

289.

| 290. | afirmă că UE ar trebui să considere IA drept o componentă esențială a suveranității tehnologice europene; |
| --- | --- |

290.

| 291. | concluzionează că statele membre ar trebui să continue să își pregătească personalul militar pentru a se asigura că deține competențele digitale necesare pentru a utiliza IA în sistemele de control, operaționale și de comunicare; salută abordarea Fondului european de apărare cu privire la sistemele de arme letale autonome și articolul 10 alineatul (6) din acesta; subliniază importanța Fondului european de apărare în sprijinirea cooperării transfrontaliere între țările UE în cercetarea militară în domeniul IA, în dezvoltarea tehnologiilor de apărare de ultimă generație și în construirea infrastructurii necesare, și anume centre de date cu capacități cibernetice puternice; |
| --- | --- |

291.

| 292. | invită Consiliul să adopte o poziție comună cu privire la sistemele de arme autonome care să asigure un control uman semnificativ asupra funcției lor critice; insistă să se lanseze negocieri internaționale cu privire la un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic care să interzică sistemele de arme complet autonome; afirmă că un astfel de acord internațional ar trebui să stabilească faptul că toate armele letale bazate pe IA trebuie să facă obiectul unei supravegheri și al unui control uman semnificative, ceea ce înseamnă că ființele umane continuă să fie informate și, prin urmare, sunt responsabile în ultimă instanță pentru decizia de a selecta o țintă și de a realiza o acțiune letală; |
| --- | --- |

292.

| 293. | solicită o cooperare mai strânsă cu NATO în domeniul apărării cibernetice și invită aliații NATO să sprijine eforturile multilaterale de a reglementa utilizarea militară a IA; |
| --- | --- |

293.

5.   
  Concluzie: o nevoie urgentă de acțiune!

| 294. | consideră că transformarea digitală în curs, în care IA joacă rolul esențial, a declanșat o concurență globală pentru poziția de lider în domeniul tehnologiei; subliniază că, până în prezent, UE a rămas în urmă, astfel încât viitoarele standarde tehnologice riscă să fie elaborate fără contribuții suficiente din partea UE, adesea de actori nedemocratici, ceea ce reprezintă o provocare pentru stabilitatea politică și competitivitatea economică; concluzionează că UE trebuie să acționeze ca entitate care stabilește standarde la nivel mondial în domeniul IA; |
| --- | --- |

294.

| 295. | subliniază că IA, deși este adesea prezentată ca o amenințare imprevizibilă, poate fi un instrument digital puternic și un factor de schimbare cu privire la multe aspecte importante, inclusiv prin oferirea de produse și servicii inovatoare, prin creșterea posibilităților de alegere ale consumatorilor și prin eficientizarea proceselor de producție; observă că adoptarea tehnologiilor IA oferă beneficii și oportunități clare pentru întreaga societate, inclusiv în domeniul asistenței medicale, al sustenabilității, al securității și al competitivității; subliniază că, în același timp, tehnologiile IA prezintă riscul de a reduce intervenția umană și de a înlocui autonomia umană; subliniază că atât beneficiile, cât și riscurile ar trebui să ghideze și să inspire reglementările și comunicarea publică cu privire la IA; |
| --- | --- |

295.

| 296. | subliniază că UE are potențialul de a modela dezbaterea internațională privind IA și de a elabora norme și standarde comune de vârf la nivel mondial, promovând o abordare a IA centrată pe factorul uman, fiabilă și sustenabilă, în deplină conformitate cu drepturile fundamentale; subliniază, cu toate acestea, că ocazia de a întări o abordare europeană atât de distinctă față de IA pe scena internațională necesită acțiuni rapide, motiv pentru care UE trebuie să convină curând asupra unei strategii comune și a unui cadru de reglementare în domeniul IA; subliniază că modelarea normelor și standardelor tehnologice internaționale necesită o coordonare și o cooperare mai strânsă cu parteneri democratici care împărtășesc aceeași viziune; |
| --- | --- |

296.

| 297. | subliniază că, în prezent, UE este încă departe de a-și îndeplini aspirația de a deveni competitivă în domeniul IA la scară mondială; accentuează, în acest context, importanța de a asigura norme și standarde armonizate, securitate juridică și condiții de concurență echitabile pentru a încuraja adoptarea IA și inovarea, inclusiv prin eliminarea barierelor administrative inutile pentru întreprinderile nou-înființate, IMM-uri și societatea civilă; recunoaște că o schimbare radicală de o asemenea amploare are un impact diferit asupra diferitelor părți ale societății și subliniază că tranziția digitală trebuie să respecte pe deplin drepturile fundamentale; invită Comisia, statele membre și Parlamentul, inclusiv comisiile sale pertinente, să dea curs recomandărilor formulate în Foaia de parcurs a UE privind IA; |
| --- | --- |

297.

| 298. | solicită un mediu de reglementare privind IA care să asigure o guvernanță și o protecție eficace a drepturilor fundamentale, facilitând în același timp accesul competitiv la piețele digitale pentru actorii de toate dimensiunile în scopul de a promova inovarea și creșterea economică în beneficiul tuturor; subliniază că o economie a datelor competitivă, accesibilă și echitabilă, bazată pe standarde comune, este o condiție prealabilă pentru dezvoltarea și formarea adecvată a IA; subliniază, în acest context, riscul ca concentrarea pieței în economia datelor să se extindă la economia aplicațiilor IA; |
| --- | --- |

298.

| 299. | concluzionează că progresele în îndeplinirea ambițiilor digitale ale UE în domenii precum IA necesită un grad mult mai mare de integrare și armonizare pe piața unică digitală, pentru a promova schimburile transfrontaliere și a garanta că aceleași norme și standarde se aplică în întreaga UE; subliniază, în acest sens, că instituțiile UE trebuie să combată abuzurile de putere de piață pentru a asigura condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

299.

| 300. | concluzionează că trebuie luate măsurile necesare pentru a asigura că tranziția digitală promovează și nu împiedică tranziția verde; concluzionează că sistemele de IA necesită o infrastructură robustă și capacități de conectivitate solide; subliniază că infrastructura digitală care este în conformitate cu Pactul verde va viza toate sectoarele și lanțurile valorice și ar trebui să respecte principiile economiei circulare; subliniază că, cu toate acestea, IA nu va fi funcțională fără implementarea adecvată a infrastructurii digitale, inclusiv banda largă, fibra optică, nodurile periferice și 5G; subliniază că este important să se atenueze creșterea consumului de energie și utilizarea resurselor pentru a realiza o infrastructură digitală neutră din punct de vedere climatic până în 2030; |
| --- | --- |

300.

| 301. | subliniază că progresul tehnologic rapid introdus de IA va afecta și condițiile de trai ale tuturor celor care nu dețin competențele necesare pentru a se adapta destul de rapid la aceste noi tehnologii; observă că perfecționarea și recalificarea pot contribui la soluționarea multora dintre preocupările socioeconomice rezultate, dar subliniază că aceste efecte ar trebui, de asemenea, tratate în contextul sistemelor de protecție socială, al infrastructurii urbane și rurale și al proceselor democratice; concluzionează că, pentru a promova adoptarea inovărilor în domeniul IA, a crește gradul de acceptare a aplicațiilor bazate pe IA și a nu lăsa pe nimeni în urmă este necesar să se pună la dispoziția publicului mijloacele necesare pentru a dobândi competențe digitale; subliniază că, pentru a crește alfabetizarea digitală și reziliența, educația în domeniul TIC și STIM trebuie să înceapă într-un stadiu timpuriu și să rămână accesibilă în toate etapele vieții; consideră că inițiativele vizând să creeze ecosisteme de excelență în domeniul IA, să atragă talente în domeniul IA în UE și să combată exodul de creiere sunt de o importanță vitală; |
| --- | --- |

301.

| 302. | subliniază că este important să se soluționeze problemele privind drepturile fundamentale generate de IA, permițând astfel IA să devină efectiv un instrument în serviciul cetățenilor și al societății și să urmărească binele comun și interesul general; concluzionează că, pentru a consolida încrederea în IA în rândul cetățenilor, drepturile lor fundamentale trebuie protejate în toate aspectele vieții, inclusiv în contextul utilizării IA în sfera publică și la locul de muncă; subliniază, în special, necesitatea de a reflecta drepturile, obiectivele și interesele femeilor și ale comunităților de minorități în tranziția digitală; subliniază că serviciile publice și structurile lor administrative trebuie să conducă prin puterea exemplului; subliniază că UE trebuie să accelereze adoptarea sistemelor bazate pe IA și a guvernării electronice pentru a facilita utilizarea sigură a IA în administrațiile publice; subliniază, de asemenea, că IA poate debloca noi soluții în domeniul sănătății, dacă riscurile sunt gestionate în mod corespunzător și dacă accesul echitabil la asistență medicală, ca principiu, se extinde pe deplin la aplicațiile IA legate de sănătate; |
| --- | --- |

302.

| 303. | conchide că strategia UE în domeniul IA nu ar trebui să ignore considerentele și preocupările militare și de securitate care apar odată cu implementarea la nivel mondial a tehnologiilor IA; subliniază că trebuie intensificată cooperarea internațională cu partenerii care împărtășesc aceeași viziune pentru a proteja drepturile fundamentale și, în același timp, pentru a coopera în vederea reducerii la minimum a noilor amenințări tehnologice; |
| --- | --- |

303.

o

o o

| 304. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

304.

---

(1)  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

(2)  JO C 132, 24.3.2022, p. 102.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0504.

(4)  JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

(5)  JO L 166, 11.5.2021, p. 1.

(6)  JO L 170, 12.5.2021, p. 1.

(7)  JO L 303, 28.11.2018, p. 59.

(8)  JO L 170, 12.5.2021, p. 149.

(9)  JO L 136, 22.5.2019, p. 1.

(10)  JO L 256, 19.7.2021, p. 3.

(11)  JO C 288, 31.8.2017, p. 1.

(12)  JO C 252, 18.7.2018, p. 239.

(13)  JO C 307, 30.8.2018, p. 163.

(14)  JO C 132, 24.3.2022, p. 45.

(15)  JO C 433, 23.12.2019, p. 86.

(16)  JO C 449, 23.12.2020, p. 37.

(17)  JO C 294, 23.7.2021, p. 14.

(18)  JO C 404, 6.10.2021, p. 107.

(19)  JO C 404, 6.10.2021, p. 129.

(20)  JO C 404, 6.10.2021, p. 63.

(21)  JO C 456, 10.11.2021, p. 34.

(22)  JO C 15, 12.1.2022, p. 204.

(23)  JO C 494, 8.12.2021, p. 37.

(24)  JO C 15, 12.1.2022, p. 28.

(25)  JO C 132, 24.3.2022, p. 17.

(26)  Roberts, M., Driggs, D., Thorpe, M. et al., „Common pitfalls and recommendations for using machine learning to detect and prognosticate for COVID-19 using chest radiographs and CT scans”, Nature Machine Intelligence, 3, p. 199-217, 15 martie 2021.

(27)  Studiu DG IPOL, „Opportunities of Artificial Intelligence” (Oportunitățile inteligenței artificiale), iunie 2020.

(28)  Document de lucru al AIDA, „Artificial Intelligence and the Green Deal” („Inteligența artificială și Pactul verde european”), martie 2021.

(29)  Comunicarea Comisiei din 18 noiembrie 2021 privind o politică în domeniul concurenței pregătită pentru noi provocări (COM(2021)0713).

(30)  Acemoglu, D., et al., AI and Jobs: Evidence from Online Vacancies, National Bureau of Economic Research, decembrie 2020.

(31)  Comunicarea Comisiei din 9 martie 2021 intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (COM(2021)0118).

(32)  Comisia Europeană, Planul coordonat privind inteligența artificială (COM(2018)0795).

(33)  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme armonizate privind inteligența artificială (Legea privind inteligența artificială) și de modificare a anumitor acte legislative ale Uniunii (COM(2021)0206).

(34)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Promovarea unei abordări europene în domeniul inteligenței artificiale (COM(2021)0205).

(35)  Date din 2018.

(36)  Koerner, K., (How) will the EU become an AI superstar?, Deutsche Bank, martie 2020.

(37)  JO L 316, 14.11.2012, p. 12.

(38)  Directiva 85/374/CEE a Consiliului din 25 iulie 1985 de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre cu privire la răspunderea pentru produsele cu defect (JO L 210, 7.8.1985, p. 29).

(39)  Directiva (UE) 2019/1024 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind datele deschise și reutilizarea informațiilor din sectorul public (JO L 172, 26.6.2019, p. 56).

(40)  Directiva 2014/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind măsuri de reducere a costului instalării rețelelor de comunicații electronice de mare viteză (JO L 155, 23.5.2014, p. 1).

(41)  Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iulie 2014 privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă și de abrogare a Directivei 1999/93/CE (JO L 257, 28.8.2014, p. 73).

(42)  JO L 295, 21.11.2018, p. 1.

(43)  JO L 79 I, 21.3.2019, p. 1.

(44)  JO L 206, 11.6.2021, p. 1.

---

Miercuri, 4 mai 2022

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/109 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/109

---

P9_TA(2022)0141

Acțiunile ulterioare Conferinței privind viitorul Europei

Rezoluția Parlamentului European din 4 mai 2022 referitoare la acțiunile de întreprins în urma concluziilor Conferinței privind viitorul Europei (2022/2648(RSP))

(2022/C 465/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul de procedură al Conferinței privind viitorul Europei (în continuare „Conferința”), așa cum a fost aprobat de Comitetul executiv și publicat pe platforma digitală multilingvă a Conferinței, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul de procedură al Conferinței privind viitorul Europei (în continuare „Conferința”), așa cum a fost aprobat de Comitetul executiv și publicat pe platforma digitală multilingvă a Conferinței,

| — | având în vedere concluziile celor nouă grupuri de lucru tematice ale conferinței, așa cum au fost aprobate la 30 aprilie 2022 de plenul Conferinței, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile celor nouă grupuri de lucru tematice ale conferinței, așa cum au fost aprobate la 30 aprilie 2022 de plenul Conferinței,

| — | având în vedere raportul de activitate al Platformei digitale multilingve a Conferinței privind viitorul Europei, publicat în februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de activitate al Platformei digitale multilingve a Conferinței privind viitorul Europei, publicat în februarie 2022,

| — | având în vedere contribuțiile fiecărui stat membru la Platforma digitală multilingvă a Conferinței privind viitorul Europei, publicate în februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile fiecărui stat membru la Platforma digitală multilingvă a Conferinței privind viitorul Europei, publicate în februarie 2022,

| — | având în vedere rapoartele grupurilor naționale de dezbatere ale cetățenilor și ale evenimentelor naționale, așa cum au fost publicate pe Platforma digitală multilingvă a Conferinței, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele grupurilor naționale de dezbatere ale cetățenilor și ale evenimentelor naționale, așa cum au fost publicate pe Platforma digitală multilingvă a Conferinței,

| — | având în vedere raportul privind ideile tinerilor destinat Conferinței privind viitorul Europei, elaborat în cadrul Evenimentului tineretului european din 8 și 9 octombrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind ideile tinerilor destinat Conferinței privind viitorul Europei, elaborat în cadrul Evenimentului tineretului european din 8 și 9 octombrie 2021,

| — | având în vedere recomandările Grupului de dezbatere al cetățenilor europeni 1 „O economie mai puternică, justiție socială și locuri de muncă/Educație, cultură, tineret și sport/transformare digitală”, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările Grupului de dezbatere al cetățenilor europeni 1 „O economie mai puternică, justiție socială și locuri de muncă/Educație, cultură, tineret și sport/transformare digitală”,

| — | având în vedere recomandările Grupului de dezbatere al cetățenilor europeni 2 „Democrația/valorile și drepturile europene, statul de drept, securitatea”, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările Grupului de dezbatere al cetățenilor europeni 2 „Democrația/valorile și drepturile europene, statul de drept, securitatea”,

| — | având în vedere recomandările Grupului de dezbatere al cetățenilor europeni 3 „Schimbări climatice, mediu/sănătate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările Grupului de dezbatere al cetățenilor europeni 3 „Schimbări climatice, mediu/sănătate”,

| — | având în vedere recomandările Grupului de dezbatere al cetățenilor europeni 4 „UE în lume/migrație”, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările Grupului de dezbatere al cetățenilor europeni 4 „UE în lume/migrație”,

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la poziția Parlamentului European privind Conferința privind viitorul Europei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la poziția Parlamentului European privind Conferința privind viitorul Europei (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene valorificând potențialul Tratatului de la Lisabona (2), rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene (3), rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la stadiul dezbaterii privind viitorul Europei (4) și rezoluția sa din 26 noiembrie 2020 referitoare la bilanțul alegerilor europene (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene valorificând potențialul Tratatului de la Lisabona (2), rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene (3), rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la stadiul dezbaterii privind viitorul Europei (4) și rezoluția sa din 26 noiembrie 2020 referitoare la bilanțul alegerilor europene (5),

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea Europeană traversează o situație fără precedent în raport cu cea de la lansarea procesului Conferinței, ceea ce face necesar un nou impuls pentru integrarea europeană, fiind nevoie de o acțiune comună și o solidaritate mai puternice, în condițiile revenirii războiului pe continentul european; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană traversează o situație fără precedent în raport cu cea de la lansarea procesului Conferinței, ceea ce face necesar un nou impuls pentru integrarea europeană, fiind nevoie de o acțiune comună și o solidaritate mai puternice, în condițiile revenirii războiului pe continentul european;

| B. | întrucât UE va fi evaluată în funcție de capacitatea sa de a ieși din crizele actuale și ar trebui deci să caute să devină mai puternică; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE va fi evaluată în funcție de capacitatea sa de a ieși din crizele actuale și ar trebui deci să caute să devină mai puternică;

| C. | întrucât Parlamentul European s-a angajat pe deplin în favoarea Conferinței, fiind ferm convins că UE trebuie reformată pentru a putea face față nu numai provocărilor actuale, ci și celor viitoare; |
| --- | --- |

C.

întrucât Parlamentul European s-a angajat pe deplin în favoarea Conferinței, fiind ferm convins că UE trebuie reformată pentru a putea face față nu numai provocărilor actuale, ci și celor viitoare;

| D. | întrucât concluziile Conferinței trebuie să trateze toate consecințele invaziei Ucrainei de către Rusia, în contextul deja foarte solicitant de după pandemie; |
| --- | --- |

D.

întrucât concluziile Conferinței trebuie să trateze toate consecințele invaziei Ucrainei de către Rusia, în contextul deja foarte solicitant de după pandemie;

| E. | întrucât propunerile care decurg din participarea cetățenilor, așa cum au fost transpuse în concluziile finale ale Conferinței, cer ca Uniunea Europeană să devină mai democratică, mai sigură, mai eficace, mai prosperă, mai echitabilă, mai sustenabilă, mai capabilă să acționeze și să aibă o mai mare influență în lume; |
| --- | --- |

E.

întrucât propunerile care decurg din participarea cetățenilor, așa cum au fost transpuse în concluziile finale ale Conferinței, cer ca Uniunea Europeană să devină mai democratică, mai sigură, mai eficace, mai prosperă, mai echitabilă, mai sustenabilă, mai capabilă să acționeze și să aibă o mai mare influență în lume;

| F. | întrucât UE ar trebui să dispună de mijloace suficiente și adecvate pentru a atinge obiectivele menționate mai sus, ceea ce subliniază încă o dată nevoia de a îmbunătăți funcționarea instituțiilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE ar trebui să dispună de mijloace suficiente și adecvate pentru a atinge obiectivele menționate mai sus, ceea ce subliniază încă o dată nevoia de a îmbunătăți funcționarea instituțiilor;

| G. | întrucât UE ar trebui să dispună așadar de instrumente care să îi permită să acționeze în legătură cu probleme transnaționale importante în domeniile securității, sănătății, schimbărilor climatice și mediului, migrației, digitalizării, apărării, fiscalității, combaterii inegalităților, politicilor economice și sociale și geopoliticii; |
| --- | --- |

G.

întrucât UE ar trebui să dispună așadar de instrumente care să îi permită să acționeze în legătură cu probleme transnaționale importante în domeniile securității, sănătății, schimbărilor climatice și mediului, migrației, digitalizării, apărării, fiscalității, combaterii inegalităților, politicilor economice și sociale și geopoliticii;

| H. | întrucât, pe lângă propunerile legislative, este necesară declanșarea unui proces de reforme instituționale pentru a pune în aplicare recomandările și așteptările rezultate în urma procesului de participare a cetățenilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât, pe lângă propunerile legislative, este necesară declanșarea unui proces de reforme instituționale pentru a pune în aplicare recomandările și așteptările rezultate în urma procesului de participare a cetățenilor;

| I. | întrucât sunt necesare noi politici și, în unele cazuri, modificări ale tratatului nu ca acte în sine, ci în interesul tuturor europenilor, urmărind reformarea UE într-un mod care să garanteze autonomia strategică deschisă, securitatea, sustenabilitatea și competitivitatea acesteia, îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă și respectarea statului de drept și a drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

I.

întrucât sunt necesare noi politici și, în unele cazuri, modificări ale tratatului nu ca acte în sine, ci în interesul tuturor europenilor, urmărind reformarea UE într-un mod care să garanteze autonomia strategică deschisă, securitatea, sustenabilitatea și competitivitatea acesteia, îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă și respectarea statului de drept și a drepturilor fundamentale;

| J. | întrucât Conferința arată încă o dată că orice reformă a Uniunii necesită implicarea deplină a Parlamentului, a Comisiei, a Consiliului și a părților interesate relevante, precum și implicarea directă a cetățenilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât Conferința arată încă o dată că orice reformă a Uniunii necesită implicarea deplină a Parlamentului, a Comisiei, a Consiliului și a părților interesate relevante, precum și implicarea directă a cetățenilor;

| K. | întrucât experiența Conferinței confirmă că este important să se întărească toate mijloacele de dialog și cooperare posibile între Parlamentul European și parlamentele naționale, |
| --- | --- |

K.

întrucât experiența Conferinței confirmă că este important să se întărească toate mijloacele de dialog și cooperare posibile între Parlamentul European și parlamentele naționale,

| 1. | salută concluziile conferinței, așa cum au fost aprobate de sesiunea plenară a Conferinței la 30 aprilie 2022; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă satisfacția în legătură cu propunerile ambițioase și constructive formulate de Conferință, bazate pe recomandările și ideile rezultate din grupurile de dezbatere ale cetățenilor de la nivel european și național, în urma Evenimentului tineretului european și de pe platforma online; salută elaborarea concluziilor Conferinței în cadrul unui proces condus de cetățeni și subliniază importanța participării cetățenilor la democrația europeană; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că Conferința a avut ca rezultat o participare inovatoare și reușită a cetățenilor europeni și a oferit o nouă șansă instituțiilor europene, conducând la un dialog aprofundat în legătură cu viitorul Uniunii între cetățeni, parlamentele naționale, autoritățile regionale și locale, partenerii sociali și organizațiile societății civile; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază importanța dimensiunii parlamentare a procesului de desfășurare a Conferinței și își exprimă dorința de a promova și întări dialogul și cooperarea dintre parlamentele naționale și Parlamentul European; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că un rol mai important în procesul decizional al UE se îmbină perfect cu instituții ale UE mai democratice, mai transparente și mai responsabile; sprijină și participarea și consultarea continuă a cetățenilor în acest proces; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că crizele din ultimul timp necesită soluții europene comune; consideră că Conferința a reprezentat o ocazie unică de a oferi UE propuneri orientate spre viitor în acest sens; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei demonstrează că este nevoie ca UE să se manifeste mai puternic ca actor geopolitic, care să se exprime în lume cu o singură voce și să urmărească politici comune în domeniile securității, apărării, energiei și migrației, pe baza unei acțiuni comune și a unei solidarități depline; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că UE și-a demonstrat capacitatea de a acționa și de a promova soluții inovatoare și comune în ceea ce privește sănătatea, creșterea economică și coeziunea socială ca răspuns la pandemia de COVID-19; consideră că aceste acțiuni pozitive trebuie transformate într-un nou cadru instituțional și politic permanent; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că concluziile Conferinței demonstrează necesitatea urgentă ca UE să joace un rol principal în combaterea schimbărilor climatice, protejarea biodiversității și promovarea sustenabilității; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că este necesar să se dea curs concluziilor conferinței și ca așteptărilor cetățenilor să fie satisfăcute prin schimbări ambițioase în unele dintre cele mai importante politici ale UE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că o integrare politică mai profundă și o democrație reală, așa cum se subliniază în concluziile conferinței, pot fi realizate prin acordarea dreptului de inițiativă legislativă Parlamentului European și prin abolirea unanimității în cadrul Consiliului; |
| --- | --- |

11.

| 12. | recunoaște că concluziile Conferinței necesită modificări ale tratatului, printre altele, în ceea ce privește simplificarea arhitecturii instituționale a UE, o mai mare transparență și responsabilitate în procesul decizional și o nouă reflecție asupra competențelor UE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sprijină, așa cum s-a subliniat în concluziile grupurilor de lucru ale Conferinței, trecerea la un model de creștere durabilă, favorabilă incluziunii și rezilientă; întărirea competitivității și a rezilienței economiei UE, acordând o atenție deosebită IMM-urilor, care reprezintă coloana vertebrală a economiei noastre, și un control al competitivității; punerea deplină în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, inclusiv atingerea obiectivelor sale principale relevante pentru 2030; un protocol privind progresul social; și promovarea investițiilor orientate spre viitor axate pe tranziția justă, verde și digitală, cu o dimensiune socială puternică, inclusiv egalitatea de gen, ținând seama și de exemplul oferit de Instrumentul de redresare al Uniunii Europene și de Instrumentul european de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE); |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că este esențial să se dea curs prin acțiune propunerilor conferinței pentru a răspunde solicitărilor cetățenilor; așteaptă ca toate instituțiile europene să se angajeze într-o abordare constructivă și ambițioasă, în concordanță cu rolurile și competențele lor, în fiecare etapă a acțiunilor ulterioare, inclusiv prin prezentarea de propuneri legislative; |
| --- | --- |

14.

| 15. | este pregătit să își joace rolul și să asigure monitorizarea corespunzătoare a rezultatelor Conferinței; solicită, prin urmare, convocarea unei convenții prin activarea procedurii de revizuire a tratatelor prevăzută la articolul 48 din Tratatul privind Uniunea Europeană și invită Comisia pentru afaceri constituționale să lanseze procedura necesară în consecință; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  JO C 270, 7.7.2021, p. 71.

(2)  JO C 252, 18.7.2018, p. 215.

(3)  JO C 252, 18.7.2018, p. 201.

(4)  JO C 449, 23.12.2020, p. 90.

(5)  JO C 425, 20.10.2021, p. 98.

---

Joi, 5 mai 2022

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/112 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/112

---

P9_TA(2022)0199

Cazul lui Osman Kavala în Turcia

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la cazul lui Osman Kavala din Turcia (2022/2656(RSP))

(2022/C 465/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Turcia, în special cea din 19 mai 2021 referitoare la rapoartele Comisiei pe 2019 și 2020 privind Turcia (1) și cea din 21 ianuarie 2021 referitoare la situația drepturilor omului din Turcia, în special cazul lui Selahattin Demirtaş și al altor prizonieri de conștiință (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Turcia, în special cea din 19 mai 2021 referitoare la rapoartele Comisiei pe 2019 și 2020 privind Turcia (1) și cea din 21 ianuarie 2021 referitoare la situația drepturilor omului din Turcia, în special cazul lui Selahattin Demirtaş și al altor prizonieri de conștiință (2),

| — | având în vedere declarațiile raportorului permanent al Parlamentului pentru Turcia și ale președintelui Delegației la Comisia parlamentară mixtă UE-Turcia din 21 aprilie 2022 referitoare la audierea finală a procesului Gezi și din 18 decembrie 2020 referitoare la hotărârea judecătorească în cauza Osman Kavala, precum și declarația președintelui Delegației la Comisia parlamentară mixtă UE-Turcia din 20 februarie 2020 privind reținerea lui Osman Kavala, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile raportorului permanent al Parlamentului pentru Turcia și ale președintelui Delegației la Comisia parlamentară mixtă UE-Turcia din 21 aprilie 2022 referitoare la audierea finală a procesului Gezi și din 18 decembrie 2020 referitoare la hotărârea judecătorească în cauza Osman Kavala, precum și declarația președintelui Delegației la Comisia parlamentară mixtă UE-Turcia din 20 februarie 2020 privind reținerea lui Osman Kavala,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2021 privind politica de extindere a UE (COM(2021)0644), însoțită de Raportul pe 2021 privind Turcia (SWD(2021)0290), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2021 privind politica de extindere a UE (COM(2021)0644), însoțită de Raportul pe 2021 privind Turcia (SWD(2021)0290),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 24 iunie 2021 și toate concluziile precedente pertinente ale Consiliului și ale Consiliului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 24 iunie 2021 și toate concluziile precedente pertinente ale Consiliului și ale Consiliului European,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 14 decembrie 2021 privind extinderea și procesul de stabilizare și de asociere, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 14 decembrie 2021 privind extinderea și procesul de stabilizare și de asociere,

| — | având în vedere declarația Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 26 aprilie 2022 privind condamnarea dlui Osman Kavala și declarațiile anterioare ale Serviciului European de Acțiune Externă cu privire la cazul său, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 26 aprilie 2022 privind condamnarea dlui Osman Kavala și declarațiile anterioare ale Serviciului European de Acțiune Externă cu privire la cazul său,

| — | având în vedere hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) din 10 decembrie 2019 în cauza Kavala/Turcia (28749/18), care a devenit definitivă la 11 mai 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) din 10 decembrie 2019 în cauza Kavala/Turcia (28749/18), care a devenit definitivă la 11 mai 2020,

| — | având în vedere rezoluțiile relevante ale Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei, inclusiv rezoluția interimară din 2 decembrie 2021 referitoare la executarea hotărârii Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza Kavala împotriva Turciei, rezoluția interimară din 2 februarie 2022 referitoare la același subiect, care au condus la inițierea procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Turciei, din cauza refuzului său de a executa hotărârea CEDO și de a-l elibera pe Osman Kavala, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile relevante ale Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei, inclusiv rezoluția interimară din 2 decembrie 2021 referitoare la executarea hotărârii Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza Kavala împotriva Turciei, rezoluția interimară din 2 februarie 2022 referitoare la același subiect, care au condus la inițierea procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Turciei, din cauza refuzului său de a executa hotărârea CEDO și de a-l elibera pe Osman Kavala,

| — | având în vedere reacția Secretarului General al Consiliului Europei din 18 februarie 2020 la hotărârea judecătorească din Turcia în cauza Osman Kavala și reacția Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei din 19 februarie 2020 la rearestarea lui Osman Kavala, |
| --- | --- |

—

având în vedere reacția Secretarului General al Consiliului Europei din 18 februarie 2020 la hotărârea judecătorească din Turcia în cauza Osman Kavala și reacția Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei din 19 februarie 2020 la rearestarea lui Osman Kavala,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului din 4 noiembrie 1950, la care Turcia este stat parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului din 4 noiembrie 1950, la care Turcia este stat parte,

| — | având în vedere articolul 46 din Convenția Europeană a drepturilor omului, care prevede că „Înaltele Părți Contractante se angajează să se conformeze hotărârilor definitive ale Curții [CEDO] în litigiile în care ele sunt părți” și, prin urmare, având în vedere obligația Turciei de a executa toate hotărârile CEDO, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 46 din Convenția Europeană a drepturilor omului, care prevede că „Înaltele Părți Contractante se angajează să se conformeze hotărârilor definitive ale Curții [CEDO] în litigiile în care ele sunt părți” și, prin urmare, având în vedere obligația Turciei de a executa toate hotărârile CEDO,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, care a fost adoptat de Adunarea Generală a ONU la 19 decembrie 1966 și la care Turcia este stat parte, în special articolul 9 privind arestarea și detenția arbitrară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, care a fost adoptat de Adunarea Generală a ONU la 19 decembrie 1966 și la care Turcia este stat parte, în special articolul 9 privind arestarea și detenția arbitrară,

| — | având în vedere hotărârea celei de a 13-a camere a Înaltei Curți Penale din Istanbul privind procesul Gezi din 25 aprilie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea celei de a 13-a camere a Înaltei Curți Penale din Istanbul privind procesul Gezi din 25 aprilie 2022,

| — | având în vedere hotărârea celei de a 30-a camere a Înaltei Curți Penale din Istanbul privind procesul Gezi din 18 februarie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea celei de a 30-a camere a Înaltei Curți Penale din Istanbul privind procesul Gezi din 18 februarie 2020,

| — | având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 25 aprilie 2022, cea de-a 13-a cameră a Înaltei Curți Penale din Istanbul, prezidată de judecătorul Mesut Özdemir, l-a condamnat pe Osman Kavala, filantrop și apărător proeminent al drepturilor omului, la închisoare pe viață fără liberare condiționată, condamnându-l pentru tentativa de răsturnare a guvernului, dar achitându-l de spionaj; întrucât alți șapte inculpați, printre care arhitectul Mücella Yapıcı, avocatul Can Atalay, urbanistul Tayfun Kahraman, directorul Școlii europene de politică din Boğaziçi, Ali Hakan Altınay, fondatorul Universității Bilgi din Istanbul, Yiğit Ali Ekmekçi, producătorul de film Çiğdem Mater Utku și realizatorul de documentare Mine Özerden au fost condamnați la 18 ani de închisoare pentru aceleași acuzații; întrucât instanța a dispus arestarea imediată a acestora în sala de judecată; întrucât aceste acuzații sunt motivate politic și nu au fost niciodată dovedite, nici măcar în hotărârea din 25 aprilie 2022; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 25 aprilie 2022, cea de-a 13-a cameră a Înaltei Curți Penale din Istanbul, prezidată de judecătorul Mesut Özdemir, l-a condamnat pe Osman Kavala, filantrop și apărător proeminent al drepturilor omului, la închisoare pe viață fără liberare condiționată, condamnându-l pentru tentativa de răsturnare a guvernului, dar achitându-l de spionaj; întrucât alți șapte inculpați, printre care arhitectul Mücella Yapıcı, avocatul Can Atalay, urbanistul Tayfun Kahraman, directorul Școlii europene de politică din Boğaziçi, Ali Hakan Altınay, fondatorul Universității Bilgi din Istanbul, Yiğit Ali Ekmekçi, producătorul de film Çiğdem Mater Utku și realizatorul de documentare Mine Özerden au fost condamnați la 18 ani de închisoare pentru aceleași acuzații; întrucât instanța a dispus arestarea imediată a acestora în sala de judecată; întrucât aceste acuzații sunt motivate politic și nu au fost niciodată dovedite, nici măcar în hotărârea din 25 aprilie 2022;

| B. | întrucât Osman Kavala a fost arestat și închis pentru prima dată la 1 noiembrie 2017 pe baza unor acuzații legate de protestele din parcul Gezi din 2013 și de tentativa de lovitură de stat din 2016; întrucât procesul privind parcul Gezi a început în iunie 2019; întrucât dl Kavala a fost acuzat de finanțarea și de organizarea protestelor din parcul Gezi; întrucât, la 18 februarie 2020, cea de-a 30-a cameră a Înaltei Curți Penale din Istanbul l-a achitat pe dl Kavala în procesul Gezi și a dispus eliberarea sa imediată, invocând absența totală a unor dovezi concrete și materiale care să confirme că presupusele infracțiuni au fost comise; întrucât instanța i-a achitat, de asemenea, pe Mücella Yapıcı, Can Atalay, Tayfun Kahraman, Ali Hakan Altınay, Yiğit Aksakoğlu, Yiğit Ali Ekmekçi, Çiğdem Mater Utku și Mine Özerden; întrucât dl Kavala era singurul inculpat aflat încă în detenție la momentul achitării sale, fiind reținut în arest preventiv ilegal din 18 octombrie 2017 pe baza unor acuzații nefondate; |
| --- | --- |

B.

întrucât Osman Kavala a fost arestat și închis pentru prima dată la 1 noiembrie 2017 pe baza unor acuzații legate de protestele din parcul Gezi din 2013 și de tentativa de lovitură de stat din 2016; întrucât procesul privind parcul Gezi a început în iunie 2019; întrucât dl Kavala a fost acuzat de finanțarea și de organizarea protestelor din parcul Gezi; întrucât, la 18 februarie 2020, cea de-a 30-a cameră a Înaltei Curți Penale din Istanbul l-a achitat pe dl Kavala în procesul Gezi și a dispus eliberarea sa imediată, invocând absența totală a unor dovezi concrete și materiale care să confirme că presupusele infracțiuni au fost comise; întrucât instanța i-a achitat, de asemenea, pe Mücella Yapıcı, Can Atalay, Tayfun Kahraman, Ali Hakan Altınay, Yiğit Aksakoğlu, Yiğit Ali Ekmekçi, Çiğdem Mater Utku și Mine Özerden; întrucât dl Kavala era singurul inculpat aflat încă în detenție la momentul achitării sale, fiind reținut în arest preventiv ilegal din 18 octombrie 2017 pe baza unor acuzații nefondate;

| C. | întrucât, la 22 ianuarie 2021, cea de a Treia Cameră Penală a Curții Regionale de Justiție din Istanbul, Curtea de Apel, a anulat hotărârile de achitare a dlui Kavala și a altor opt inculpați; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 22 ianuarie 2021, cea de a Treia Cameră Penală a Curții Regionale de Justiție din Istanbul, Curtea de Apel, a anulat hotărârile de achitare a dlui Kavala și a altor opt inculpați;

| D. | întrucât, făcând referire la acuzațiile aduse împotriva inculpaților în cauză, instanța a justificat anularea acesteia indicând că elementele de probă, cum ar fi postările pârâților de pe platformele de comunicare socială, declarațiile de presă și sloganurile pe care le-au scandat, nu au fost luate în considerare la pronunțarea hotărârii anterioare; |
| --- | --- |

D.

întrucât, făcând referire la acuzațiile aduse împotriva inculpaților în cauză, instanța a justificat anularea acesteia indicând că elementele de probă, cum ar fi postările pârâților de pe platformele de comunicare socială, declarațiile de presă și sloganurile pe care le-au scandat, nu au fost luate în considerare la pronunțarea hotărârii anterioare;

| E. | întrucât șapte pârâți, printre care jurnalistul Can Dündar și actorul Mehmet Ali Alabora, au rămas în străinătate pe durata procesului; întrucât instanța a separat cauzele lor de cele ale celorlalți nouă pârâți aflați încă în țară și a emis mandate de arestare pentru aceștia; întrucât, în decizia sa din 18 februarie 2020, instanța a revocat mandatele de arestare; |
| --- | --- |

E.

întrucât șapte pârâți, printre care jurnalistul Can Dündar și actorul Mehmet Ali Alabora, au rămas în străinătate pe durata procesului; întrucât instanța a separat cauzele lor de cele ale celorlalți nouă pârâți aflați încă în țară și a emis mandate de arestare pentru aceștia; întrucât, în decizia sa din 18 februarie 2020, instanța a revocat mandatele de arestare;

| F. | întrucât, la doar câteva ore după achitarea sa și înainte ca ordinul său de eliberare să poată fi executat, dl Kavala a fost arestat din nou și transferat în arestul poliției, la cererea procurorului-șef al Parchetului din Istanbul, în temeiul articolului 309 din Codul penal turc, sub acuzația de tentativă de subminare a ordinii constituționale în contextul unei anchete care era în curs în paralel privind presupusa sa implicare în tentativa de lovitură de stat din 15 iulie 2016; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la doar câteva ore după achitarea sa și înainte ca ordinul său de eliberare să poată fi executat, dl Kavala a fost arestat din nou și transferat în arestul poliției, la cererea procurorului-șef al Parchetului din Istanbul, în temeiul articolului 309 din Codul penal turc, sub acuzația de tentativă de subminare a ordinii constituționale în contextul unei anchete care era în curs în paralel privind presupusa sa implicare în tentativa de lovitură de stat din 15 iulie 2016;

| G. | întrucât, la 19 februarie 2020, președintele Turciei Recep Tayyip Erdoğan a condamnat hotărârea celei de a 30-a camere a Înaltei Curți Penale din Istanbul, susținând că achitarea dlui Kavala face parte dintr-un sistem pus la cale de persoane „care doresc să declanșeze revolte în anumite țări și să stârnească probleme”, numind aceste persoane „dușmani deliberați ai statului și ai poporului său”; întrucât declarațiile președintelui Erdoğan, împreună cu cele ale altor înalți funcționari, subminează în mod activ independența sistemului judiciar turc; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 19 februarie 2020, președintele Turciei Recep Tayyip Erdoğan a condamnat hotărârea celei de a 30-a camere a Înaltei Curți Penale din Istanbul, susținând că achitarea dlui Kavala face parte dintr-un sistem pus la cale de persoane „care doresc să declanșeze revolte în anumite țări și să stârnească probleme”, numind aceste persoane „dușmani deliberați ai statului și ai poporului său”; întrucât declarațiile președintelui Erdoğan, împreună cu cele ale altor înalți funcționari, subminează în mod activ independența sistemului judiciar turc;

| H. | întrucât Parchetul a făcut, de asemenea, apel împotriva sentințelor de achitare, iar procurorul general Edip Şahiner a solicitat ca achitările să fie anulate pentru a prelungi în mod artificial procedura; |
| --- | --- |

H.

întrucât Parchetul a făcut, de asemenea, apel împotriva sentințelor de achitare, iar procurorul general Edip Şahiner a solicitat ca achitările să fie anulate pentru a prelungi în mod artificial procedura;

| I. | întrucât, în urma declarațiilor președintelui Erdoğan, Consiliul Judecătorilor și Procurorilor (HSK), care este responsabil de numirile din sistemul judiciar și de administrarea sa, a deschis o anchetă cu privire la cei trei judecători care l-au achitat pe dl Kavala și pe cei opt copârâți ai acestuia, invocând deficiențe în hotărârea lor; întrucât procedurile disciplinare inițiate împotriva acestor judecători par să fi constituit o ingerință directă în competența lor decizionale și ar fi putut avea un efect descurajator asupra independenței tuturor membrilor sistemului judiciar; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în urma declarațiilor președintelui Erdoğan, Consiliul Judecătorilor și Procurorilor (HSK), care este responsabil de numirile din sistemul judiciar și de administrarea sa, a deschis o anchetă cu privire la cei trei judecători care l-au achitat pe dl Kavala și pe cei opt copârâți ai acestuia, invocând deficiențe în hotărârea lor; întrucât procedurile disciplinare inițiate împotriva acestor judecători par să fi constituit o ingerință directă în competența lor decizionale și ar fi putut avea un efect descurajator asupra independenței tuturor membrilor sistemului judiciar;

| J. | întrucât, în conformitate cu Legea nr. 7188 din Turcia de modificare a Codului de procedură penală și a anumitor legi, un suspect care face obiectul unor acuzații de terorism sau de infracțiuni împotriva statului poate fi plasat în arest preventiv pe o perioadă de maximum doi ani înainte de judecarea cauzei sale; întrucât dosarul de anchetă împotriva dlui Kavala în temeiul articolului 309 din Codul penal turc a fost deschis la 25 februarie 2018; întrucât neeliberarea dlui Kavala de către autoritățile turce la 25 februarie 2020 a constituit, prin urmare, o încălcare a Codului penal al Turciei; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în conformitate cu Legea nr. 7188 din Turcia de modificare a Codului de procedură penală și a anumitor legi, un suspect care face obiectul unor acuzații de terorism sau de infracțiuni împotriva statului poate fi plasat în arest preventiv pe o perioadă de maximum doi ani înainte de judecarea cauzei sale; întrucât dosarul de anchetă împotriva dlui Kavala în temeiul articolului 309 din Codul penal turc a fost deschis la 25 februarie 2018; întrucât neeliberarea dlui Kavala de către autoritățile turce la 25 februarie 2020 a constituit, prin urmare, o încălcare a Codului penal al Turciei;

| K. | întrucât faptul că Parchetul General din Istanbul nu efectuat un nou interogatoriu în urma rearestării dlui Kavala demonstrează că, după ordinul de eliberare ex officio din 11 octombrie 2019, nu s-au găsit dovezi noi care să susțină acuzațiile formulate în temeiul articolului 309 din Codul penal turc; întrucât absența unor noi dovezi a însemnat că nu au existat motive credibile pentru rearestarea dlui Kavala pe baza acelorași acuzații; |
| --- | --- |

K.

întrucât faptul că Parchetul General din Istanbul nu efectuat un nou interogatoriu în urma rearestării dlui Kavala demonstrează că, după ordinul de eliberare ex officio din 11 octombrie 2019, nu s-au găsit dovezi noi care să susțină acuzațiile formulate în temeiul articolului 309 din Codul penal turc; întrucât absența unor noi dovezi a însemnat că nu au existat motive credibile pentru rearestarea dlui Kavala pe baza acelorași acuzații;

| L. | întrucât rearestarea dlui Kavala este un exemplu maltratare, după cum a afirmat Dunja Mijatović, Comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei; întrucât decizia punitivă de a-l aresta din nou pe dl Kavala constituie o încălcare evidentă atât a dreptului național, cât și a dreptului internațional; întrucât întregul proces împotriva dlui Kavala a fost o succesiune de manevre și nereguli judiciare, marcate de ingerințe politice, cu scopul principal de a prelungi detenția dlui Kavala; |
| --- | --- |

L.

întrucât rearestarea dlui Kavala este un exemplu maltratare, după cum a afirmat Dunja Mijatović, Comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei; întrucât decizia punitivă de a-l aresta din nou pe dl Kavala constituie o încălcare evidentă atât a dreptului național, cât și a dreptului internațional; întrucât întregul proces împotriva dlui Kavala a fost o succesiune de manevre și nereguli judiciare, marcate de ingerințe politice, cu scopul principal de a prelungi detenția dlui Kavala;

| M. | întrucât, printre alte hotărâri iraționale, în perioada august 2021 – februarie 2022, cauza Gezi a fuzionat cu așa-numitul proces Çarşı; și pârâților la acest proces li s-a anulat achitarea; întrucât judecătorul care a prezidat cea de a 30-a cameră a Înaltei Curți Penale din Istanbul Mahmut Başbuğ și care a solicitat fuzionarea cauzelor este același judecător care a aprobat fuzionarea la cea de a 13-a cameră a Înaltei Curți Penale după ce a fost numit temporar în cadrul acesteia; întrucât, ulterior, în februarie 2022, cea de a 13-a cameră a Înaltei Curți Penale a hotărât să separe din nou cauzele, fără niciun motiv evident; întrucât, în 2018, Murat Bircan, unul din judecătorii din completul de judecată al celei de a 13-a camere a Înaltei Curți Penale pentru procesul din 25 aprilie 2022, s-a prezentat drept candidat la Marea Adunare Națională din partea partidului aflat la putere; |
| --- | --- |

M.

întrucât, printre alte hotărâri iraționale, în perioada august 2021 – februarie 2022, cauza Gezi a fuzionat cu așa-numitul proces Çarşı; și pârâților la acest proces li s-a anulat achitarea; întrucât judecătorul care a prezidat cea de a 30-a cameră a Înaltei Curți Penale din Istanbul Mahmut Başbuğ și care a solicitat fuzionarea cauzelor este același judecător care a aprobat fuzionarea la cea de a 13-a cameră a Înaltei Curți Penale după ce a fost numit temporar în cadrul acesteia; întrucât, ulterior, în februarie 2022, cea de a 13-a cameră a Înaltei Curți Penale a hotărât să separe din nou cauzele, fără niciun motiv evident; întrucât, în 2018, Murat Bircan, unul din judecătorii din completul de judecată al celei de a 13-a camere a Înaltei Curți Penale pentru procesul din 25 aprilie 2022, s-a prezentat drept candidat la Marea Adunare Națională din partea partidului aflat la putere;

| N. | întrucât, la 10 decembrie 2019, CEDO a hotărât că detenția dlui Kavala încalcă articolul 5 alineatul (1) din Convenția Europeană a drepturilor omului, din cauza absenței unei suspiciuni rezonabile, articolul 5 alineatul (4) din convenție, din cauza absenței unui control jurisdicțional rapid din partea Curții Constituționale, și articolul 18 din convenție coroborat cu articolul 5 alineatul (1) din aceasta, din cauza caracterului motivat politic al detenției sale, al cărei scop era de a exercita un efect disuasiv asupra apărătorilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

N.

întrucât, la 10 decembrie 2019, CEDO a hotărât că detenția dlui Kavala încalcă articolul 5 alineatul (1) din Convenția Europeană a drepturilor omului, din cauza absenței unei suspiciuni rezonabile, articolul 5 alineatul (4) din convenție, din cauza absenței unui control jurisdicțional rapid din partea Curții Constituționale, și articolul 18 din convenție coroborat cu articolul 5 alineatul (1) din aceasta, din cauza caracterului motivat politic al detenției sale, al cărei scop era de a exercita un efect disuasiv asupra apărătorilor drepturilor omului;

| O. | întrucât hotărârea CEDO se referă atât la acuzațiile aduse împotriva dlui Kavala în temeiul articolului 312 din Codul penal turc pentru presupusa sa implicare în protestele din parcul Gezi, cât și la acuzațiile aduse împotriva lui în temeiul articolului 309 din cod pentru presupusa sa implicare în lovitura de stat eșuată din 15 iulie 2016; |
| --- | --- |

O.

întrucât hotărârea CEDO se referă atât la acuzațiile aduse împotriva dlui Kavala în temeiul articolului 312 din Codul penal turc pentru presupusa sa implicare în protestele din parcul Gezi, cât și la acuzațiile aduse împotriva lui în temeiul articolului 309 din cod pentru presupusa sa implicare în lovitura de stat eșuată din 15 iulie 2016;

| P. | întrucât hotărârea CEDO a solicitat autorităților turce să asigure eliberarea imediată a dlui Kavala; întrucât nu s-au înregistrat progrese în favoarea eliberării sale, în pofida hotărârii obligatorii a CEDO din 2019 și a două rezoluții provizorii ale Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei din 2 decembrie 2021 și din 2 februarie 2022, prin care s-au inițiat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Turciei pentru refuzul său de a executa hotărârea obligatorie din punct de vedere juridic a CEDO și de a îl elibera imediat pe dl Kavala, accentuând preocupările UE cu privire la respectarea standardelor internaționale și ale UE de către sistemul judiciar turc; |
| --- | --- |

P.

întrucât hotărârea CEDO a solicitat autorităților turce să asigure eliberarea imediată a dlui Kavala; întrucât nu s-au înregistrat progrese în favoarea eliberării sale, în pofida hotărârii obligatorii a CEDO din 2019 și a două rezoluții provizorii ale Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei din 2 decembrie 2021 și din 2 februarie 2022, prin care s-au inițiat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Turciei pentru refuzul său de a executa hotărârea obligatorie din punct de vedere juridic a CEDO și de a îl elibera imediat pe dl Kavala, accentuând preocupările UE cu privire la respectarea standardelor internaționale și ale UE de către sistemul judiciar turc;

| Q. | întrucât partidul de guvernământ turc a erodat în mod repetat statul de drept și standardele democratice și în materie de drepturi ale omului, reprimând frecvent opozanții politici și apărătorii drepturilor omului, care fac adesea obiectul unor acuzații de terorism definite în sens larg; |
| --- | --- |

Q.

întrucât partidul de guvernământ turc a erodat în mod repetat statul de drept și standardele democratice și în materie de drepturi ale omului, reprimând frecvent opozanții politici și apărătorii drepturilor omului, care fac adesea obiectul unor acuzații de terorism definite în sens larg;

| R. | întrucât, după ce mai multe state membre ale UE au emis declarații prin care condamnă menținerea în detenție a lui Kavala, Turcia a amenințat să declare zece dintre ambasadorii lor în Turcia persona non grata; |
| --- | --- |

R.

întrucât, după ce mai multe state membre ale UE au emis declarații prin care condamnă menținerea în detenție a lui Kavala, Turcia a amenințat să declare zece dintre ambasadorii lor în Turcia persona non grata;

| S. | întrucât Turcia, în calitate de țară candidată la aderarea la UE, are obligația de a apăra cele mai înalte standarde ale democrației, printre care respectarea drepturilor omului, a statului de drept, a libertăților fundamentale și a dreptului universal la un proces echitabil, precum și de a respecta cu strictețe principiul prezumției de nevinovăție și dreptul la un proces echitabil; |
| --- | --- |

S.

întrucât Turcia, în calitate de țară candidată la aderarea la UE, are obligația de a apăra cele mai înalte standarde ale democrației, printre care respectarea drepturilor omului, a statului de drept, a libertăților fundamentale și a dreptului universal la un proces echitabil, precum și de a respecta cu strictețe principiul prezumției de nevinovăție și dreptul la un proces echitabil;

| T. | întrucât Turcia este membră a Consiliului Europei din 9 august 1949, ceea ce îi impune obligații față de Convenția Europeană a drepturilor omului și de hotărârile CEDO, |
| --- | --- |

T.

întrucât Turcia este membră a Consiliului Europei din 9 august 1949, ceea ce îi impune obligații față de Convenția Europeană a drepturilor omului și de hotărârile CEDO,

| 1. | condamnă cât se poate de categoric hotărârea recentă a celei de a 13-a camere a Înaltei Curți Penale din Istanbul, care l-a condamnat pe Osman Kavala la detenție strictă pe viață după mai mult de patru ani și jumătate de detenție nedreaptă, ilegală și nelegitimă și la mai puțin de trei luni după ce Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a inițiat o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Turciei pentru refuzul de a executa hotărârea obligatorie din punct de vedere juridic a CEDO; consideră că acesta a fost condamnat pe baza unor acuzații nejustificate, cu obiectivul ascuns de a-l reduce la tăcere ca apărător al drepturilor omului și de a descuraja vocile critice din Turcia; condamnă, de asemenea, condamnarea copârâților Mücella Yapıcı, Can Atalay, Tayfun Kahraman, Ali Hakan Altınay, Yiğit Ali Ekmekçi, Çiğdem Mater Utku și Mine Özerden; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită eliberarea imediată și necondiționată a lui Osman Kavala, în conformitate cu hotărârea CEDO din 2019, renunțarea imediată la toate acuzațiile împotriva lui și garantarea deplină a drepturilor și libertăților sale, precum și eliberarea imediată a celorlalți șapte inculpați în această cauză; condamnă faptul că Osman Kavala a fost privat în mod continuu de libertate din octombrie 2017 și invită Turcia să acționeze în conformitate cu obligațiile sale internaționale și interne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă solidaritatea deplină cu Osman Kavala, cu ceilalți inculpați din procesul Gezi și cu familiile lor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | este profund îngrijorat de deteriorarea continuă a drepturilor și libertăților fundamentale și a statului de drept în Turcia, în special după lovitura de stat eșuată; invită autoritățile turce să pună capăt hărțuirii judiciare a apărătorilor drepturilor omului, a cadrelor universitare, a jurnaliștilor, a liderilor spirituali și a avocaților; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Turcia, în calitate de membru al Consiliului Europei, să execute în totalitate toate hotărârile CEDO în conformitate cu articolul 46 din Convenția Europeană a drepturilor omului, aceasta constituind o obligație absolută care decurge din calitatea Turciei de membru al Consiliului Europei și care este consacrată în Constituția Turciei; subliniază că refuzul Turciei de a pune în aplicare hotărârea CEDO în cazul lui Osman Kavala amplifică și mai mult preocupările UE cu privire la respectarea standardelor internaționale și europene de către sistemul judiciar turc; |
| --- | --- |

5.

| 6. | condamnă și regretă eforturile și încercările continue de a prelungi pedeapsa cu închisoarea a dlui Kavala, în pofida absenței oricăror dovezi credibile sau tangibile, printr-o serie de tactici judiciare complexe de evaziune, inclusiv prin fuzionarea și disocierea dosarelor cauzelor și prin nereguli constante, demonstrând o nepăsare crasă față de standardele unui proces echitabil și servind un scop politic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este consternat de faptul că cea de a 13-a cameră a Înaltei Curți Penale din Istanbul l-a condamnat pe Osman Kavala la o pedeapsă agravată pe viață pentru presupusa tentativă de răsturnare a guvernului prin forță și utilizarea violenței, desconsiderând în mod flagrant hotărârile CEDO prin care aceasta a respins deja în mod specific această acuzație; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută deciziile recurente ale Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei prin care se solicită eliberarea dlui Kavala, care au culminat cu inițierea istorică a procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Turciei prin rezoluții intermediare, în decembrie 2021 și februarie 2022, privind refuzul țării de a respecta hotărârea definitivă a CEDO; observă că procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor evidențiază cât de grave sunt încălcările de către Turcia a obligațiilor care îi revin în calitate de membru al Consiliului Europei și de țară candidată la aderarea la UE; invită Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei să ia măsurile necesare pentru a se asigura că guvernul Turciei pune în aplicare fără întârziere hotărârea CEDO; |
| --- | --- |

8.

| 9. | condamnă tratamentul degradant și inuman la care a fost supus dl Kavala de către autoritățile turce, care încalcă drepturile sale în temeiul Convenției europene a drepturilor omului, al Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice și al dreptului intern turc, precum și demnitatea sa umană, în temeiul articolului 17 din Constituția Republicii Turcia; invită Turcia să se abțină de la noi măsuri de intimidare împotriva sa și să îi garanteze drepturile omului, consacrate în Constituția Turciei și în dreptul Uniunii și dreptul internațional; |
| --- | --- |

9.

| 10. | denunță decizia Consiliului Judecătorilor și Procurorilor din Turcia de a lansa o anchetă privind cei trei judecători care l-au achitat categoric și fără echivoc pe dl Kavala; este consternat să constate că, pe de altă parte, fostul procuror general adjunct al Istanbulului, Hasan Yılmaz, responsabil pentru a doua punere sub acuzare a lui Kavala, a fost numit ulterior ministru adjunct al justiției și membru ex officio al Consiliului Judecătorilor și Procurorilor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la incidentele care lasă să se întrevadă o ingerință clară a guvernului în afacerile judiciare legate de urmărirea penală a dlui Kavala; este profund îngrijorat de faptul că sistemul judiciar și autoritățile turce desconsideră hotărârile CEDO și că, din ce în ce mai des, unele părți ale aparatului judiciar nu respectă hotărârile Curții Constituționale din Turcia; insistă ca autoritățile turce să ia toate măsurile posibile pentru a soluționa actuala situație dezastruoasă din sistemul judiciar și pentru a restabili independența acestuia în conformitate cu articolul 6 din Convenția europeană a drepturilor omului, asigurând imparțialitatea tuturor organismelor judiciare turce și protejându-le de interferențele politice; |
| --- | --- |

11.

| 12. | îndeamnă Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Comisia și statele membre să continue, în discuțiile cu interlocutorii lor turci, să aducă în atenția acestora cazul dlui Kavala și toate celelalte cazuri ale apărătorilor drepturilor omului, avocaților, jurnaliștilor, politicienilor și cadrelor universitare, printre alții, care fac obiectul detenției arbitrare, precum și să le ofere sprijin diplomatic și politic, cum ar fi observarea proceselor și monitorizarea cauzelor; solicită ca o delegație a Parlamentului European să participe la procesul dlui Kavala și al copârâților săi, în cazul în care acesta va continua; ia act de posibilitatea de a introduce o cale de atac împotriva ultimei hotărâri la Curtea de Casație și la Curtea Constituțională din Turcia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia și statele membre să intensifice utilizarea granturilor de urgență pentru apărătorii drepturilor omului și să asigure punerea deplină în aplicare a Orientărilor UE cu privire la apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că dlui Kavala și altor cetățeni turci aflați în situații similare li se poate acorda azil politic pe teritoriul UE, dacă este necesar; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ia act de faptul că, prin decizia de a submina în mod deschis hotărârile obligatorii ale CEDO în cazul lui Osman Kavala și al altora, actualul guvern turc a distrus în mod deliberat orice speranță de a redeschide procesul de aderare la UE sau de a deschide noi capitole și de a închide capitole deschise în circumstanțele actuale; reamintește Consiliului European că orice îmbunătățire a relațiilor oficiale dintre UE și Turcia și orice progres în privința agendei pozitive prezentate în concluziile Consiliului European din iunie 2021, martie 2021 și decembrie 2020 ar trebui să depindă de o îmbunătățire reală a situației drepturilor civile și a drepturilor omului, precum și a statului de drept în Turcia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, președintelui, guvernului și parlamentului Turciei și solicită traducerea prezentului raport în limba turcă. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  JO C 15, 12.1.2022, p. 81.

(2)  JO C 456, 10.11.2021, p. 247.

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/117 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/117

---

P9_TA(2022)0200

Relatările privind continuarea recoltării de organe în China

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la relatările privind continuarea recoltării de organe în China (2022/2657(RSP))

(2022/C 465/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la relațiile comerciale dintre UE și China, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la relațiile comerciale dintre UE și China,

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 decembrie 2013 referitoare la recoltarea de organe în China (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 decembrie 2013 referitoare la recoltarea de organe în China (1),

| — | având în vedere studiul intitulat „Proceedings of the Workshop on «Organ Harvesting in China»” („Lucrările atelierului pe tema recoltării de organe în China”), publicat de Direcția Generală Politici Interne la 12 aprilie 2016 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Proceedings of the Workshop on «Organ Harvesting in China»” („Lucrările atelierului pe tema recoltării de organe în China”), publicat de Direcția Generală Politici Interne la 12 aprilie 2016 (2),

| — | având în vedere Directiva 2010/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind standardele de calitate și siguranță referitoare la organele umane destinate transplantului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind standardele de calitate și siguranță referitoare la organele umane destinate transplantului (3),

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948 și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 2009, în special articolul 3 privind dreptul la integritate al persoanei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948 și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 2009, în special articolul 3 privind dreptul la integritate al persoanei,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale și Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, ratificate de China la 4 octombrie 1988, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale și Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, ratificate de China la 4 octombrie 1988,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei împotriva traficului de organe umane, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei împotriva traficului de organe umane,

| — | având în vedere Declarația de la Istanbul privind traficul de organe și turismul pentru transplanturi, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Istanbul privind traficul de organe și turismul pentru transplanturi,

| — | având în vedere Convenția pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid semnată de China în 1949, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid semnată de China în 1949,

| — | având în vedere declarația experților ONU în drepturile omului din 14 iunie 2021 referitoare la relatările privind presupusa recoltare de organe care vizează minoritățile din China, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația experților ONU în drepturile omului din 14 iunie 2021 referitoare la relatările privind presupusa recoltare de organe care vizează minoritățile din China,

| — | având în vedere audierea din 29 noiembrie 2021 organizată de Subcomisia pentru drepturile omului privind recoltarea de organe în China, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea din 29 noiembrie 2021 organizată de Subcomisia pentru drepturile omului privind recoltarea de organe în China,

| — | având în vedere hotărârea definitivă a Tribunalului independent privind recoltarea forțată de organe de la prizonierii de conștiință din China (Tribunalul chinez), emisă la 1 martie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea definitivă a Tribunalului independent privind recoltarea forțată de organe de la prizonierii de conștiință din China (Tribunalul chinez), emisă la 1 martie 2020,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât promovarea și respectarea drepturilor universale ale omului, a democrației și a statului de drept sunt în centrul relațiilor UE cu China, în concordanță cu angajamentul UE de a susține aceste valori în acțiunea sa externă și cu angajamentul Chinei de a adera la aceste valori în propria dezvoltare și în cooperarea internațională; |
| --- | --- |

A.

întrucât promovarea și respectarea drepturilor universale ale omului, a democrației și a statului de drept sunt în centrul relațiilor UE cu China, în concordanță cu angajamentul UE de a susține aceste valori în acțiunea sa externă și cu angajamentul Chinei de a adera la aceste valori în propria dezvoltare și în cooperarea internațională;

| B. | întrucât din martie 2013, când președintele Xi Jinping a preluat puterea, situația drepturilor omului în China a continuat să se deterioreze; întrucât guvernul chinez a devenit din ce în ce mai ostil față de drepturile omului și statul de drept; |
| --- | --- |

B.

întrucât din martie 2013, când președintele Xi Jinping a preluat puterea, situația drepturilor omului în China a continuat să se deterioreze; întrucât guvernul chinez a devenit din ce în ce mai ostil față de drepturile omului și statul de drept;

| C. | întrucât, în fiecare an, în întreaga lume se efectuează 10 000 de transplanturi ilicite de organe umane; întrucât comerțul cu organe umane generează, potrivit Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), profituri de peste un miliard de EUR pe an; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în fiecare an, în întreaga lume se efectuează 10 000 de transplanturi ilicite de organe umane; întrucât comerțul cu organe umane generează, potrivit Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), profituri de peste un miliard de EUR pe an;

| D. | întrucât Republica Populară Chineză înregistrează un nivel extrem de scăzut de donare voluntară de organe datorită credințelor tradiționale; întrucât, în 1984, China a pus în aplicare reglementări care i-au permis să recolteze organe de la deținuții executați; întrucât China a declarat că, în 2015, a încetat să mai utilizeze organe recoltate de la prizonieri executați și a lansat un sistem național de donare, fără a interzice totuși complet această practică, care rămâne în continuare legală; |
| --- | --- |

D.

întrucât Republica Populară Chineză înregistrează un nivel extrem de scăzut de donare voluntară de organe datorită credințelor tradiționale; întrucât, în 1984, China a pus în aplicare reglementări care i-au permis să recolteze organe de la deținuții executați; întrucât China a declarat că, în 2015, a încetat să mai utilizeze organe recoltate de la prizonieri executați și a lansat un sistem național de donare, fără a interzice totuși complet această practică, care rămâne în continuare legală;

| E. | întrucât sistemul de transplant de organe din China nu respectă cerințele OMS privind transparența și trasabilitatea surselor din care provin organele; întrucât guvernul chinez s-a opus unui control independent asupra sistemului; întrucât pentru donarea de organe în condiții etice este necesar consimțământul voluntar și în cunoștință de cauză al donatorului; |
| --- | --- |

E.

întrucât sistemul de transplant de organe din China nu respectă cerințele OMS privind transparența și trasabilitatea surselor din care provin organele; întrucât guvernul chinez s-a opus unui control independent asupra sistemului; întrucât pentru donarea de organe în condiții etice este necesar consimțământul voluntar și în cunoștință de cauză al donatorului;

| F. | întrucât recoltarea forțată de organe trebuie înțeleasă ca uciderea unei persoane fără consimțământul acesteia, astfel încât organele sale să poată fi prelevate și transplantate unei alte persoane; întrucât această practică trebuie considerată o încălcare flagrantă și intolerabilă a dreptului fundamental la viață; |
| --- | --- |

F.

întrucât recoltarea forțată de organe trebuie înțeleasă ca uciderea unei persoane fără consimțământul acesteia, astfel încât organele sale să poată fi prelevate și transplantate unei alte persoane; întrucât această practică trebuie considerată o încălcare flagrantă și intolerabilă a dreptului fundamental la viață;

| G. | întrucât Comitetul ONU împotriva torturii și Raportorul special al ONU pentru tortură și alte tipuri de tratamente sau pedepse crude și-au exprimat îngrijorarea cu privire la acuzațiile de recoltare de organe de la deținuți și au invitat guvernul Republicii Populare Chineze să asigure un nivel mai ridicat de răspundere și de transparență în sistemul de transplant de organe și să îi pedepsească pe cei răspunzători de abuzuri; |
| --- | --- |

G.

întrucât Comitetul ONU împotriva torturii și Raportorul special al ONU pentru tortură și alte tipuri de tratamente sau pedepse crude și-au exprimat îngrijorarea cu privire la acuzațiile de recoltare de organe de la deținuți și au invitat guvernul Republicii Populare Chineze să asigure un nivel mai ridicat de răspundere și de transparență în sistemul de transplant de organe și să îi pedepsească pe cei răspunzători de abuzuri;

| H. | întrucât Tribunalul privind China (4) a pronunțat hotărârea sa definitivă în martie 2020, statuând că, timp de mai mulți ani, în China a avut loc o recoltare forțată de organe la scară largă și că adepții Falun Gong au fost o – și probabil principala – sursă de organe; întrucât guvernul chinez a refuzat să depună mărturie în fața Tribunalului; |
| --- | --- |

H.

întrucât Tribunalul privind China (4) a pronunțat hotărârea sa definitivă în martie 2020, statuând că, timp de mai mulți ani, în China a avut loc o recoltare forțată de organe la scară largă și că adepții Falun Gong au fost o – și probabil principala – sursă de organe; întrucât guvernul chinez a refuzat să depună mărturie în fața Tribunalului;

| I. | întrucât dependența puternică de prizonierii executați și de cei în viață ca sursă de organe de transplant implică o gamă largă de încălcări inacceptabile ale drepturilor omului și ale eticii medicale; |
| --- | --- |

I.

întrucât dependența puternică de prizonierii executați și de cei în viață ca sursă de organe de transplant implică o gamă largă de încălcări inacceptabile ale drepturilor omului și ale eticii medicale;

| J. | întrucât, potrivit experților ONU în drepturile omului, în declarația lor din 10 iunie 2021, există informații credibile potrivit cărora deținuții aparținând minorităților etnice, lingvistice sau religioase din China au fost supuși unor examinări medicale, inclusiv analize de sânge și examinări ale organelor, cum ar fi ultrasunete și raze X, esențiale pentru verificarea compatibilității organelor pentru transplant, fără consimțământul lor liber, voluntar și în cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit experților ONU în drepturile omului, în declarația lor din 10 iunie 2021, există informații credibile potrivit cărora deținuții aparținând minorităților etnice, lingvistice sau religioase din China au fost supuși unor examinări medicale, inclusiv analize de sânge și examinări ale organelor, cum ar fi ultrasunete și raze X, esențiale pentru verificarea compatibilității organelor pentru transplant, fără consimțământul lor liber, voluntar și în cunoștință de cauză;

| K. | întrucât experții ONU în domeniul drepturilor omului au abordat anterior problema cu guvernul chinez în 2006 și 2007; întrucât răspunsurile guvernului chinez nu includeau de date, cum ar fi informații privind sursele organelor utilizate pentru intervenții chirurgicale de transplant sau sisteme de schimb de informații care ar fi putut contribui la identificarea și protejarea victimelor traficului de persoane, precum și la anchetarea și urmărirea penală eficace a traficanților; |
| --- | --- |

K.

întrucât experții ONU în domeniul drepturilor omului au abordat anterior problema cu guvernul chinez în 2006 și 2007; întrucât răspunsurile guvernului chinez nu includeau de date, cum ar fi informații privind sursele organelor utilizate pentru intervenții chirurgicale de transplant sau sisteme de schimb de informații care ar fi putut contribui la identificarea și protejarea victimelor traficului de persoane, precum și la anchetarea și urmărirea penală eficace a traficanților;

| L. | întrucât guvernul chinez a negat acuzațiile de recoltare de organe, în special prin răspunsul său adresat Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, și a negat în mod repetat și categoric faptul că adepții Falun Gong au fost uciși pentru organele lor; |
| --- | --- |

L.

întrucât guvernul chinez a negat acuzațiile de recoltare de organe, în special prin răspunsul său adresat Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, și a negat în mod repetat și categoric faptul că adepții Falun Gong au fost uciși pentru organele lor;

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la relatările privind recoltarea de organe persistentă, sistematică, inumană și aprobată de stat de la prizonierii din Republica Populară Chineză și, mai precis, de la adepții Falun Gong și de la alte minorități cum ar fi uigurii, tibetanii și creștinii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că China a ratificat Convenția împotriva torturii și altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, care prevede interzicerea absolută și nederogabilă a torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că practica recoltării de organe de la prizonierii în viață condamnați la moarte și de la prizonierii de conștiință din Republica Populară Chineză poate constitui o crimă împotriva umanității, potrivit definiției de la articolul 7 din Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale; îndeamnă Republica Populară Chineză să semneze Statutul de la Roma și să adere la acesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită autoritățile chineze să răspundă prompt acuzațiilor de recoltare de organe și să permită monitorizarea independentă de către mecanismele internaționale din domeniul drepturilor omului, inclusiv de către Oficiul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa unei supravegheri independente pentru a stabili dacă prizonierii sau deținuții își dau consimțământul valabil pentru donarea de organe; denunță lipsa de informații din partea autorităților chineze cu privire la relatările potrivit cărora familiile deținuților și prizonierilor decedați sunt împiedicate să ceară să li se dea cadavrele acestora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă autoritățile chineze să solicite și să asigure consimțământul liber și în cunoștință de cauză al prizonierilor sau deținuților în legătură cu examinările medicale și să adopte un cadru de reglementare, în concordanță cu convențiile internaționale, pentru un sistem voluntar și transparent de donare de organe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită UE și statelor sale membre să abordeze problema recoltării de organe în China în cadrul fiecărui dialog privind drepturile omului; insistă ca UE și statele sale membre să condamne în mod public abuzurile în materie de transplant de organe din China; invită statele membre să ia măsurile necesare pentru a îi împiedica pe cetățenii lor să practice turismul pentru transplant în China și să îi sensibilizeze cu privire la această problemă pe cetățenii lor care călătoresc în China; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută vizita Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, în China; îndeamnă ONU să continue ancheta privind traficul de organe în timpul acestei vizite; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită UE și statelor sale membre să abordeze problema recoltării forțate de organe în relațiile sale cu țările terțe, în special cu partenerii săi din regiunea Golfului, unde centrele de transplant din China au făcut publicitate la „organe halal” de la uiguri și minorități musulmane din China; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită China să respecte pe deplin cerințele OMS privind transparența și trasabilitatea căilor de prelevare a organelor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită statele membre să se asigure că convențiile și acordurile lor de cooperare cu țări din afara UE, inclusiv cu China, în domeniul sănătății și cercetării respectă principiile etice ale UE în ceea ce privește donarea de organe și utilizarea în scopuri științifice a elementelor și produselor corpului uman; invită instituțiile pertinente din statele membre să evalueze și să revizuiască condițiile colaborării lor cu instituțiile chineze în domeniul medicinei transplantului, al cercetării și al formării în domeniu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită autorităților chineze să acorde acces deschis, neîngrădit și semnificativ Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și titularilor de mandate pentru procedurile speciale ale Consiliului ONU pentru Drepturile Omului pentru a vizita Xinjiang; solicită guvernului chinez să coopereze cu organizațiile ONU în această privință; îndeamnă Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU să abordeze în mod prioritar problema recoltării forțate de organe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, parlamentelor și guvernelor statelor membre, guvernului și parlamentului Republicii Populare Chineze, precum și Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  JO C 468, 15.12.2016, p. 208.

(2)  Studiu – Proceedings of the Workshop „Organ Harvesting in China” („Lucrările atelierului pe tema recoltării de organe în China”), Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic A – Politică economică și științifică, 12 aprilie 2016.

(3)  JO L 207, 6.8.2010, p. 14.

(4)  https://chinatribunal.com/

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/120

---

P9_TA(2022)0201

Reprimarea continuă a opoziției politice în Cambodgia

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la reprimarea continuă a opoziției politice în Cambodgia (2022/2658(RSP))

(2022/C 465/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Cambodgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Cambodgia,

| — | având în vedere rapoartele și declarațiile anterioare ale Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului din Cambodgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele și declarațiile anterioare ale Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului din Cambodgia,

| — | având în vedere decizia Comisiei din 12 februarie 2020 de a retrage o parte din preferințele tarifare acordate Cambodgiei în cadrul regimului comercial al UE „Totul în afară de arme” începând cu 12 august 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Comisiei din 12 februarie 2020 de a retrage o parte din preferințele tarifare acordate Cambodgiei în cadrul regimului comercial al UE „Totul în afară de arme” începând cu 12 august 2020,

| — | având în vedere Convenția Organizației Internaționale a Muncii privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Internaționale a Muncii privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical,

| — | având în vedere declarația Delegației UE la ONU din 29 martie 2022 privind dialogurile interactive cu raportorul special pentru Cambodgia din cadrul celei de a 49-a sesiuni a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Delegației UE la ONU din 29 martie 2022 privind dialogurile interactive cu raportorul special pentru Cambodgia din cadrul celei de a 49-a sesiuni a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului,

| — | având în vedere Rezoluția 48/23 a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 11 octombrie 2021 privind serviciile de consiliere și asistența tehnică pentru Cambodgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 48/23 a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 11 octombrie 2021 privind serviciile de consiliere și asistența tehnică pentru Cambodgia,

| — | având în vedere observațiile finale ale Comitetului ONU pentru Drepturile Omului cu privire la cel de-al treilea raport periodic privind Cambodgia din 30 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile finale ale Comitetului ONU pentru Drepturile Omului cu privire la cel de-al treilea raport periodic privind Cambodgia din 30 martie 2022,

| — | având în vedere Acordul de cooperare dintre Comunitatea Europeană și Regatul Cambodgiei, semnat la Luxemburg la 29 aprilie 1997 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare dintre Comunitatea Europeană și Regatul Cambodgiei, semnat la Luxemburg la 29 aprilie 1997 (1),

| — | având în vedere Acordul global de pace pentru Cambodgia din 23 octombrie 1991, în special articolul 15, care consacră angajamentul de a respecta drepturile omului și libertățile fundamentale în Cambodgia, inclusiv din partea semnatarilor internaționali, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul global de pace pentru Cambodgia din 23 octombrie 1991, în special articolul 15, care consacră angajamentul de a respecta drepturile omului și libertățile fundamentale în Cambodgia, inclusiv din partea semnatarilor internaționali,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 10 decembrie 1948 și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 10 decembrie 1948 și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 16 noiembrie 2017, Curtea Supremă din Cambodgia a anunțat dizolvarea celui mai mare partid de opoziție, Partidul Salvării Naționale din Cambodgia; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 16 noiembrie 2017, Curtea Supremă din Cambodgia a anunțat dizolvarea celui mai mare partid de opoziție, Partidul Salvării Naționale din Cambodgia;

| B. | întrucât, de la dizolvarea de către Curtea Supremă a Partidului Salvării Naționale din Cambodgia, în perspectiva alegerilor din 2018, guvernul cambodgian a luat măsuri de represiune împotriva membrilor opoziției politice, determinându-i pe acești membri să plece în exil de frica unor arestări arbitrare sau a represaliilor; întrucât reprimarea de către guvern a mass-mediei independente, a organizațiilor societății civile și a opoziției politice, care a început în 2017, a continuat pe parcursul anilor 2021 și 2022; |
| --- | --- |

B.

întrucât, de la dizolvarea de către Curtea Supremă a Partidului Salvării Naționale din Cambodgia, în perspectiva alegerilor din 2018, guvernul cambodgian a luat măsuri de represiune împotriva membrilor opoziției politice, determinându-i pe acești membri să plece în exil de frica unor arestări arbitrare sau a represaliilor; întrucât reprimarea de către guvern a mass-mediei independente, a organizațiilor societății civile și a opoziției politice, care a început în 2017, a continuat pe parcursul anilor 2021 și 2022;

| C. | întrucât prim-ministrul Hun Sen a fost la putere aproape neîntrerupt timp de 37 de ani, iar Partidul Popular Cambodgian aflat la guvernare deține puterea absolută în stat și asupra organelor legislative; |
| --- | --- |

C.

întrucât prim-ministrul Hun Sen a fost la putere aproape neîntrerupt timp de 37 de ani, iar Partidul Popular Cambodgian aflat la guvernare deține puterea absolută în stat și asupra organelor legislative;

| D. | întrucât Cambodgia organizează alegeri locale în iunie 2022, iar următoarele alegeri generale se preconizează să aibă loc în iulie 2023; întrucât, înainte de alegerile locale din iunie 2022 și de alegerile naționale de anul viitor, situația drepturilor omului din Cambodgia a ajuns într-un moment de criză, deoarece guvernul a reprimat intensiv opoziția politică, jurnaliștii, mass-media independentă și a societatea civilă sub pretextul măsurilor legate de COVID-19; întrucât Comisia electorală națională din Cambodgia a eliminat peste 100 de candidați din partea partidului de opoziție Candlelight (2) de pe lista candidaților la alegerile locale care vor avea loc în țară la 5 iunie 2022; |
| --- | --- |

D.

întrucât Cambodgia organizează alegeri locale în iunie 2022, iar următoarele alegeri generale se preconizează să aibă loc în iulie 2023; întrucât, înainte de alegerile locale din iunie 2022 și de alegerile naționale de anul viitor, situația drepturilor omului din Cambodgia a ajuns într-un moment de criză, deoarece guvernul a reprimat intensiv opoziția politică, jurnaliștii, mass-media independentă și a societatea civilă sub pretextul măsurilor legate de COVID-19; întrucât Comisia electorală națională din Cambodgia a eliminat peste 100 de candidați din partea partidului de opoziție Candlelight (2) de pe lista candidaților la alegerile locale care vor avea loc în țară la 5 iunie 2022;

| E. | întrucât, după ce au emis citații în instanță în noiembrie 2020, în 2021 autoritățile au început procese în masă împotriva a peste 100 de membri ai opoziției și apărători ai drepturilor omului pentru că și-au exercitat drepturile la libertatea de expresie și de întrunire pașnică; întrucât printre neregulile prezente în aceste procese s-au numărat lipsa unor dovezi credibile, încălcarea dreptului la un proces echitabil și a unor garanții procedurale adecvate, iar mai mulți inculpați au fost judecați în lipsă, cu încălcarea garanțiilor privind drepturile omului; întrucât, în prezent, peste 60 de apărători ai drepturilor omului se află în închisoare, inclusiv lideri sindicali și activiști de mediu; |
| --- | --- |

E.

întrucât, după ce au emis citații în instanță în noiembrie 2020, în 2021 autoritățile au început procese în masă împotriva a peste 100 de membri ai opoziției și apărători ai drepturilor omului pentru că și-au exercitat drepturile la libertatea de expresie și de întrunire pașnică; întrucât printre neregulile prezente în aceste procese s-au numărat lipsa unor dovezi credibile, încălcarea dreptului la un proces echitabil și a unor garanții procedurale adecvate, iar mai mulți inculpați au fost judecați în lipsă, cu încălcarea garanțiilor privind drepturile omului; întrucât, în prezent, peste 60 de apărători ai drepturilor omului se află în închisoare, inclusiv lideri sindicali și activiști de mediu;

| F. | întrucât, în martie 2021, nouă lideri importanți ai partidului, inclusiv Sam Rainsy, au fost găsiți vinovați în lipsă de „tentativă de a săvârși o infracțiune” și de „atac”, în temeiul articolelor 27 și 451 din Codul penal și au fost condamnați la 25 de ani de închisoare; întrucât Sam Rainsy, Mu Sochua și alți politicieni din opoziție au fost judecați în lipsă, deoarece nu li s-a permis să se întoarcă în Cambodgia pentru a se apăra în instanță; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în martie 2021, nouă lideri importanți ai partidului, inclusiv Sam Rainsy, au fost găsiți vinovați în lipsă de „tentativă de a săvârși o infracțiune” și de „atac”, în temeiul articolelor 27 și 451 din Codul penal și au fost condamnați la 25 de ani de închisoare; întrucât Sam Rainsy, Mu Sochua și alți politicieni din opoziție au fost judecați în lipsă, deoarece nu li s-a permis să se întoarcă în Cambodgia pentru a se apăra în instanță;

| G. | întrucât, în timp ce alte procese au avut loc, procesul împotriva lui Kem Sokha, care a fost eliberat pe cauțiune restrictivă, a fost amânat cu aproape doi ani, în ciuda solicitărilor repetate de reluare a acestuia; întrucât procesul său a fost reluat în ianuarie 2022, dar nu se întrevede finalul, politicianul fiind privat de drepturile sale fundamentale de participare politică; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în timp ce alte procese au avut loc, procesul împotriva lui Kem Sokha, care a fost eliberat pe cauțiune restrictivă, a fost amânat cu aproape doi ani, în ciuda solicitărilor repetate de reluare a acestuia; întrucât procesul său a fost reluat în ianuarie 2022, dar nu se întrevede finalul, politicianul fiind privat de drepturile sale fundamentale de participare politică;

| H. | întrucât liderul Partidului Salvării Naționale din Cambodgia, Kem Sokha, a fost arestat în septembrie 2017 și continuă să se confrunte cu acuzații fabricate de trădare; |
| --- | --- |

H.

întrucât liderul Partidului Salvării Naționale din Cambodgia, Kem Sokha, a fost arestat în septembrie 2017 și continuă să se confrunte cu acuzații fabricate de trădare;

| I. | întrucât, la 17 martie 2022, Tribunalul Municipal din Phnom Penh i-a condamnat pe oponenții politici ai partidului de guvernare la pedepse cu închisoarea cuprinse între 5 și 10 ani, fără cauțiune; întrucât, la 17 martie 2022, Tribunalul Municipal din Phnom Penh a condamnat la pedepse cu închisoare de lungă durată 20 de politicieni și activiști din opoziție, pe baza unor acuzații vagi de „instigare” și „conspirație”; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 17 martie 2022, Tribunalul Municipal din Phnom Penh i-a condamnat pe oponenții politici ai partidului de guvernare la pedepse cu închisoarea cuprinse între 5 și 10 ani, fără cauțiune; întrucât, la 17 martie 2022, Tribunalul Municipal din Phnom Penh a condamnat la pedepse cu închisoare de lungă durată 20 de politicieni și activiști din opoziție, pe baza unor acuzații vagi de „instigare” și „conspirație”;

| J. | întrucât, în noiembrie 2021, Veourn Veasna, Voeung Samnang și Lanh Thavry, toți susținători ai Partidului Salvării Naționale din Cambodgia, și Înaltul Comisar al ONU pentru Refugiați recunoscuți, au fost returnați forțat în Cambodgia din Thailanda și apoi reținuți sub acuzația de instigare și încălcare a legii privind COVID-19; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în noiembrie 2021, Veourn Veasna, Voeung Samnang și Lanh Thavry, toți susținători ai Partidului Salvării Naționale din Cambodgia, și Înaltul Comisar al ONU pentru Refugiați recunoscuți, au fost returnați forțat în Cambodgia din Thailanda și apoi reținuți sub acuzația de instigare și încălcare a legii privind COVID-19;

| K. | întrucât, în august 2021, liderul sindical Rong Chhun a fost condamnat pentru „instigare la comiterea unei infracțiuni sau la cauzare de tulburări sociale”, alături de foștii membri ai opoziției politice Sar Kanika și Ton Nimol, ei primind sentințe cuprinse între 20 de luni și 2 ani și o amendă considerabilă în valoare de 400 milioane de riel (aproape 95 000 EUR); întrucât, în noiembrie 2021, Rong Chhun, Sar Kanika, Ton Nimol, împreună cu alți activiști arestați în același timp, au fost eliberați, fiindu-le suspendate pedepsele și de atunci au rămas în libertate;; întrucât femeile implicate în greve pașnice au fost vizate în mod repetat și disproporționat de eforturile guvernului de a le dispersa; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în august 2021, liderul sindical Rong Chhun a fost condamnat pentru „instigare la comiterea unei infracțiuni sau la cauzare de tulburări sociale”, alături de foștii membri ai opoziției politice Sar Kanika și Ton Nimol, ei primind sentințe cuprinse între 20 de luni și 2 ani și o amendă considerabilă în valoare de 400 milioane de riel (aproape 95 000 EUR); întrucât, în noiembrie 2021, Rong Chhun, Sar Kanika, Ton Nimol, împreună cu alți activiști arestați în același timp, au fost eliberați, fiindu-le suspendate pedepsele și de atunci au rămas în libertate;; întrucât femeile implicate în greve pașnice au fost vizate în mod repetat și disproporționat de eforturile guvernului de a le dispersa;

| L. | întrucât există peste 60 de cazuri documentate de prizonieri politici care se află în arest preventiv, în timp ce reprezentanți ai opoziției politice, activiști ai comunității și sindicaliști se confruntă cu arestarea, detenția și izolarea ilegală; întrucât, din 2015, numărul deținuților din închisorile cambodgiene a crescut de peste două ori și, potrivit cifrelor guvernului, în prezent în închisorile din Cambodgia sunt deținute 38 977 de persoane, capacitatea oficială a închisorilor fiind de 8 804 de persoane; întrucât această supraaglomerare dramatică constituie o încălcare gravă a drepturilor deținuților, care adesea nu au acces la apă curată sau la asistență medicală; întrucât guvernul nu a luat nici suficiente măsuri pentru a preveni izbucnirea unor epidemii majore de COVID-19 în rândul populației din închisori; |
| --- | --- |

L.

întrucât există peste 60 de cazuri documentate de prizonieri politici care se află în arest preventiv, în timp ce reprezentanți ai opoziției politice, activiști ai comunității și sindicaliști se confruntă cu arestarea, detenția și izolarea ilegală; întrucât, din 2015, numărul deținuților din închisorile cambodgiene a crescut de peste două ori și, potrivit cifrelor guvernului, în prezent în închisorile din Cambodgia sunt deținute 38 977 de persoane, capacitatea oficială a închisorilor fiind de 8 804 de persoane; întrucât această supraaglomerare dramatică constituie o încălcare gravă a drepturilor deținuților, care adesea nu au acces la apă curată sau la asistență medicală; întrucât guvernul nu a luat nici suficiente măsuri pentru a preveni izbucnirea unor epidemii majore de COVID-19 în rândul populației din închisori;

| M. | întrucât, potrivit rapoartelor, cinci candidați din partea partidului Candlelight au fost închiși în ultimele două luni; întrucât alți candidați au fost constrânși să își retragă candidatura pentru a evita urmărirea penală pe baza unor acuzații contrafăcute precum complotul; întrucât guvernul a utilizat anterior acuzații similare pentru a îndepărta partidele de opoziție și candidații acestora; întrucât, în 2021, autoritățile au refuzat să înregistreze Partidul Național „Inima Cambodgiei” (Cambodia National Heart Party), al cărui fondator face în prezent obiectul unei anchete a Ministerului de Interne; întrucât, în ultimele săptămâni, Comisia electorală națională, controlată de Partidul Popular Cambodgian, a interzis unui număr semnificativ de candidați din partea Partidului Candlelight să candideze la viitoarele alegeri; întrucât o serie de hotărâri au dus la anularea unor întregi liste de candidați din 11 localități; |
| --- | --- |

M.

întrucât, potrivit rapoartelor, cinci candidați din partea partidului Candlelight au fost închiși în ultimele două luni; întrucât alți candidați au fost constrânși să își retragă candidatura pentru a evita urmărirea penală pe baza unor acuzații contrafăcute precum complotul; întrucât guvernul a utilizat anterior acuzații similare pentru a îndepărta partidele de opoziție și candidații acestora; întrucât, în 2021, autoritățile au refuzat să înregistreze Partidul Național „Inima Cambodgiei” (Cambodia National Heart Party), al cărui fondator face în prezent obiectul unei anchete a Ministerului de Interne; întrucât, în ultimele săptămâni, Comisia electorală națională, controlată de Partidul Popular Cambodgian, a interzis unui număr semnificativ de candidați din partea Partidului Candlelight să candideze la viitoarele alegeri; întrucât o serie de hotărâri au dus la anularea unor întregi liste de candidați din 11 localități;

| N. | întrucât, în martie 2021, guvernul a adoptat o nouă lege cuprinzătoare privind măsurile de prevenire a răspândirii COVID-19 și a altor boli grave, periculoase și contagioase, care permite pedepse cu închisoarea de până la 20 de ani și alte pedepse disproporționate pentru încălcarea măsurilor legate de COVID-19; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în martie 2021, guvernul a adoptat o nouă lege cuprinzătoare privind măsurile de prevenire a răspândirii COVID-19 și a altor boli grave, periculoase și contagioase, care permite pedepse cu închisoarea de până la 20 de ani și alte pedepse disproporționate pentru încălcarea măsurilor legate de COVID-19;

| O. | întrucât, în februarie 2021, guvernul a adoptat un decret prin care se înăsprește controlul asupra internetului și se extinde supravegherea online a utilizatorilor de internet care critică guvernul; întrucât, în martie 2022, guvernul a anunțat amânarea pe termen nedeterminat a punerii în aplicare a decretului, |
| --- | --- |

O.

întrucât, în februarie 2021, guvernul a adoptat un decret prin care se înăsprește controlul asupra internetului și se extinde supravegherea online a utilizatorilor de internet care critică guvernul; întrucât, în martie 2022, guvernul a anunțat amânarea pe termen nedeterminat a punerii în aplicare a decretului,

| 1. | condamnă urmărirea penală a politicienilor din opoziție, a sindicaliștilor, apărătorilor drepturilor omului, jurnaliștilor, activiștilor de mediu, studenților și a altor persoane pentru că și-au exprimat opiniile, orchestrată de prim-ministrul Hun Sen și de Partidul Popular Cambodgian condus de acesta; îl invită pe prim-ministrul cambodgian și guvernul său să pună capăt imediat tuturor formelor de intimidare și hărțuire, inclusiv hărțuirii judiciare împotriva membrilor opoziției, a sindicaliștilor, apărătorilor drepturilor omului, mass-mediei și actorilor societății civile; invită forțele de securitate să se abțină de la folosirea forței în mod inutil și excesiv împotriva participanților la proteste pașnice; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă dizolvarea Partidului Salvării Naționale din Cambodgia și își reiterează apelul ca acuzațiile împotriva lui Kem Sokha, Sam Rainsy, Mu Sochua și a altor reprezentanți ai opoziției să fie retrase imediat; îndeamnă autoritățile cambodgiene să elibereze imediat toți prizonierii de conștiință și prizonierii deținuți pentru că și-au desfășurat activitatea legitimă sau pentru că și-au exercitat drepturile, inclusiv jurnaliști, apărători ai drepturilor omului, activiști de mediu și sindicaliști; invită autoritățile cambodgiene să desfășoare anchete independente cu privire la toate acuzațiile de hărțuire, intimidare, arestare arbitrară și acte de violență și tortură împotriva membrilor partidelor de opoziție și a actorilor societății civile și să aducă făptașii în fața justiției; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că procesele membrilor opoziției politice, activiștilor societății civile, apărătorilor drepturilor omului, jurnaliștilor și cetățenilor obișnuiți se desfășoară cu încălcarea absolută a standardelor internaționale privind procesele echitabile; invită guvernul să reformeze sistemul judiciar politizat, să asigure dreptul la un proces echitabil pentru toți și să elibereze imediat și necondiționat toți prizonierii politici; invită autoritățile cambodgiene să garanteze independența și imparțialitatea deplină a sistemului judiciar și să ia măsuri juridice și de altă natură eficiente pentru a soluționa problema supraaglomerării dramatice a închisorilor, inclusiv prin încetarea detențiilor preventive; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă autoritățile cambodgiene să se asigure că toate acuzațiile de execuții extrajudiciare sunt investigate prompt și imparțial, inclusiv cazurile lui Sin Khon și Kem Ley, și că făptașii sunt urmăriți penal; invită autoritățile cambodgiene să ia toate măsurile necesare pentru a preveni și a opri astfel de asasinate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la regresul drepturilor omului în Cambodgia, în lumina viitoarelor alegeri locale din iunie 2022 și a alegerilor naționale din 2023, inclusiv legate de restricțiile privind raportarea independentă, incriminarea libertății de exprimare și interzicerea de facto a întrunirii pașnice; îndeamnă autoritățile cambodgiene să pună capăt tuturor restricțiilor ilegale privind participarea populației la afacerile publice și să se asigure că toate partidele politice pot desfășura o campanie electorală egală, liberă și transparentă, începând cu viitoarele alegeri locale din 5 iunie 2022 și cu alegerile naționale din iulie 2023; |
| --- | --- |

5.

| 6. | este profund îngrijorat de supravegherea online a guvernului și de amenințările la adresa libertății de exprimare și a dreptului la viață privată; invită autoritățile cambodgiene să abroge legea din februarie 2022 privind un portal național de acces la internet, care permite guvernului să monitorizeze toate activitățile de pe internet și să demareze proceduri judiciare împotriva persoanelor care raportează cu privire la acțiuni guvernamentale sau polițienești; invită guvernul cambodgian să abroge toate legile represive, în special legea privind partidele politice, dreptul sindical și toate celelalte acte legislative care limitează libertatea de exprimare și libertățile politice, precum și pe cele care nu respectă pe deplin standardele internaționale și obligațiile internaționale ale Cambodgiei; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își exprimă îngrijorarea cu privire la intensificarea represiunii împotriva activiștilor de mediu, inclusiv a activiștilor pentru drepturile funciare, care au fost vizați în mod deosebit de procesele în masă desfășurate recent; regretă profund, în acest context, accelerarea exploatării forestiere ilegale care se pare că are loc în pădurile protejate din Cambodgia în timpul pandemiei și solicită UE și statelor membre să promoveze coordonarea internațională pentru a preveni exportul ilegal de bunuri neautorizate din Cambodgia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește întreprinderilor cu sediul în UE că trebuie să efectueze acțiuni de diligență necesară în domeniul drepturilor omului și al mediului și să se asigure că nu au legături cu liderii politici sau liderii forțelor de securitate responsabili de încălcări grave ale drepturilor omului și de dizolvarea și reprimarea ulterioară a opoziției din Cambodgia, și nici cu entități deținute sau controlate de acești lideri sau cu entități care beneficiază de exploatarea forestieră ilegală și de acapararea terenurilor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită UE, statelor membre și comunității internaționale, având în vedere rolul Cambodgiei de președintă a Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), să profite de ocazia de a exercita presiuni și de a lua măsuri publice pentru a oferi protecție activiștilor și apărătorilor drepturilor omului și pentru a sprijini partidele politice în lupta lor de a redeschide o parte din spațiul politic și civic, în perspectiva viitoarelor alegeri locale din 5 iunie 2022 și a alegerilor naționale din 2023; subliniază că cele mai recente evoluții subminează și mai mult credibilitatea guvernului cambodgian în punerea în aplicare a unei agende pozitive privind drepturile omului în regiune și în calitate de președinte al ASEAN; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își reiterează apelul adresat Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate de a monitoriza îndeaproape situația din Cambodgia, în special pentru a se asigura că Partidul Candlelight nu este dizolvat din motive absurde, așa cum s-a întâmplat cu Partidul Salvării Naționale din Cambodgia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își reiterează apelul pentru sancțiuni specifice și îndeamnă Consiliul să adopte măsuri restrictive, inclusiv interdicții de călătorie și înghețarea activelor, împotriva liderilor politici și a liderilor forțelor de securitate, precum și a intereselor lor economice, în temeiul regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului, cu scopul de a trage la răspundere toate persoanele responsabile de încălcări grave ale drepturilor omului și de dizolvarea și reprimarea ulterioară a opoziției din Cambodgia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să monitorizeze îndeaproape viitoarele alegeri locale și să fie pregătită să utilizeze toate instrumentele disponibile, inclusiv suspendarea completă a regimului „Totul în afară de arme” pentru Cambodgia și alte sancțiuni, în cazul în care observatorii electorali vor găsi dovezi ale unor alegeri inechitabile; |
| --- | --- |

12.

| 13. | îndeamnă Comisia să insiste asupra unor criterii de referință clar definite în ceea ce privește drepturile omului în toate interacțiunile sale cu guvernul cambodgian și să includă aspectele problematice evidențiate în prezenta rezoluție, inclusiv legate de regimul „Totul în afară de arme” pentru Cambodgia, ca parte a angajamentului consolidat pe care îl are în prezent cu autoritățile cambodgiene; invită Comisia să monitorizeze îndeaproape situația și să evalueze efectul suspendării parțiale a regimului „Totul în afară de arme” asupra celor mai vulnerabile segmente ale societății civile; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia să monitorizeze întregul sprijin financiar bilateral acordat guvernului cambodgian și să se asigure că sprijinul financiar bilateral este acordat organizațiilor societății civile și partidelor de opoziție din Cambodgia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al ASEAN, precum și guvernului, prim-ministrului și Adunării Naționale a Cambodgiei. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  JO L 269, 19.10.1999, p. 18.

(2)  Partidul Salvării Naționale din Cambodgia a fost înființat în 2012 prin fuziunea dintre Partidul Candlelight și Partidul pentru Drepturile Omului. În urma dizolvării forțate a Partidului Salvării Naționale din Cambodgia în 2017, Partidul Candlelight reînnoit a devenit principalul partid de opoziție din Cambodgia.

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/124 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/124

---

P9_TA(2022)0202

Politica în domeniul concurenței – raportul anual pe 2021

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la politica în domeniul concurenței – raportul anual pe 2021 (2021/2185(INI))

(2022/C 465/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 101-109, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 101-109,

| — | având în vedere normele, orientările, rezoluțiile, consultările publice, comunicările și documentele aplicabile ale Comisiei pe tema concurenței, |
| --- | --- |

—

având în vedere normele, orientările, rezoluțiile, consultările publice, comunicările și documentele aplicabile ale Comisiei pe tema concurenței,

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 7 iulie 2021 privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2020 (COM(2021)0373), precum și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei din aceeași dată (SWD(2021)0177), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 7 iulie 2021 privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2020 (COM(2021)0373), precum și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei din aceeași dată (SWD(2021)0177),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la politica în domeniul concurenței – raportul anual pe 2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la politica în domeniul concurenței – raportul anual pe 2020 (1),

| — | având în vedere Avizul Comitetului European al Regiunilor ECON-VII/015 referitor la raportul Comisiei din 7 iulie 2021 privind politica în domeniul concurenței în 2020 (COM(2021)0373), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului European al Regiunilor ECON-VII/015 referitor la raportul Comisiei din 7 iulie 2021 privind politica în domeniul concurenței în 2020 (COM(2021)0373),

| — | având în vedere urmarea dată de către Comisie rezoluției Parlamentului din 18 iunie 2020 referitoare la politica în domeniul concurenței – raportul anual pe 2019 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere urmarea dată de către Comisie rezoluției Parlamentului din 18 iunie 2020 referitoare la politica în domeniul concurenței – raportul anual pe 2019 (2),

| — | având în vedere comunicările Comisiei din 19 martie 2020, 3 aprilie 2020, 8 mai 2020, 29 iunie 2020, 13 octombrie 2020, 28 ianuarie 2021 și 18 noiembrie 2021 privind un Cadru temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei epidemii de COVID-19 (C(2021)8442), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicările Comisiei din 19 martie 2020, 3 aprilie 2020, 8 mai 2020, 29 iunie 2020, 13 octombrie 2020, 28 ianuarie 2021 și 18 noiembrie 2021 privind un Cadru temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei epidemii de COVID-19 (C(2021)8442),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 5 mai 2021 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind subvențiile străine care denaturează piața internă (COM(2021)0223), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 5 mai 2021 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind subvențiile străine care denaturează piața internă (COM(2021)0223),

| — | având în vedere primul raport anual al Comisiei privind examinarea investițiilor străine directe în Uniune din 23 noiembrie 2021 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere primul raport anual al Comisiei privind examinarea investițiilor străine directe în Uniune din 23 noiembrie 2021 (3),

| — | având în vedere pachetul de reglementare care include propunerile Comisiei din 15 decembrie 2020 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind o piață unică pentru serviciile digitale (Actul legislativ privind serviciile digitale) (COM(2020)0825) și privind piețe contestabile și echitabile în sectorul digital (Actul legislativ privind piețele digitale) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul de reglementare care include propunerile Comisiei din 15 decembrie 2020 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind o piață unică pentru serviciile digitale (Actul legislativ privind serviciile digitale) (COM(2020)0825) și privind piețe contestabile și echitabile în sectorul digital (Actul legislativ privind piețele digitale) (COM(2020)0842),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/1 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind oferirea de mijloace autorităților de concurență din statele membre astfel încât să fie mai eficace în aplicarea legii și privind garantarea funcționării corespunzătoare a pieței interne (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/1 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind oferirea de mijloace autorităților de concurență din statele membre astfel încât să fie mai eficace în aplicarea legii și privind garantarea funcționării corespunzătoare a pieței interne (4),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 12 iulie 2021 privind evaluarea Comunicării Comisiei privind definirea pieței relevante în sensul dreptului comunitar al concurenței din 9 decembrie 1997 (SWD(2021)0199), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 12 iulie 2021 privind evaluarea Comunicării Comisiei privind definirea pieței relevante în sensul dreptului comunitar al concurenței din 9 decembrie 1997 (SWD(2021)0199),

| — | având în vedere studiul de sprijin care însoțește evaluarea Comunicării Comisiei privind definirea pieței relevante în sensul dreptului comunitar al concurenței, comandat de Direcția Generală Concurență a Comisiei (DG COMP) și publicat în iunie 2021 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul de sprijin care însoțește evaluarea Comunicării Comisiei privind definirea pieței relevante în sensul dreptului comunitar al concurenței, comandat de Direcția Generală Concurență a Comisiei (DG COMP) și publicat în iunie 2021 (5),

| — | având în vedere raportul consilierilor speciali intitulat „Competition policy for the digital era” (Politica în domeniul concurenței pentru era digitală), comandat de DG COMP și publicat în 2019 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul consilierilor speciali intitulat „Competition policy for the digital era” (Politica în domeniul concurenței pentru era digitală), comandat de DG COMP și publicat în 2019 (6),

| — | având în vedere raportul intitulat „Consumer vulnerability across key markets in the European Union” (Vulnerabilitatea consumatorilor pe principalele piețe din Uniunea Europeană), elaborat pentru Direcția Generală Justiție și Consumatori a Comisiei (7) și publicat în 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intitulat „Consumer vulnerability across key markets in the European Union” (Vulnerabilitatea consumatorilor pe principalele piețe din Uniunea Europeană), elaborat pentru Direcția Generală Justiție și Consumatori a Comisiei (7) și publicat în 2016,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 noiembrie 2021 privind o politică în domeniul concurenței adaptată noilor provocări (COM(2021)0713) și anexa la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 noiembrie 2021 privind o politică în domeniul concurenței adaptată noilor provocări (COM(2021)0713) și anexa la aceasta,

| — | având în vedere comunicarea și foaia de parcurs a Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea și foaia de parcurs a Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (8),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 21 decembrie 2021 referitoare la orientările privind ajutoarele de stat pentru climă, protecția mediului și energie pentru 2022 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 21 decembrie 2021 referitoare la orientările privind ajutoarele de stat pentru climă, protecția mediului și energie pentru 2022 (9),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 6 decembrie 2021 referitoare la orientările privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 6 decembrie 2021 referitoare la orientările privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc (10),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2021 referitoare la orientările privind aplicarea legislației UE în domeniul concurenței în cazul contractelor colective de muncă în ceea ce privește condițiile de muncă ale persoanelor care desfășoară o activitate independentă fără angajați (C(2021)8838), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2021 referitoare la orientările privind aplicarea legislației UE în domeniul concurenței în cazul contractelor colective de muncă în ceea ce privește condițiile de muncă ale persoanelor care desfășoară o activitate independentă fără angajați (C(2021)8838),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă Strategie industrială pentru Europa” (COM(2020)0102) și comunicarea sa din 5 mai 2021 de actualizare a acestei strategii (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă Strategie industrială pentru Europa” (COM(2020)0102) și comunicarea sa din 5 mai 2021 de actualizare a acestei strategii (COM(2021)0350),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1237 al Comisiei din 23 iulie 2021 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 651/2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1237 al Comisiei din 23 iulie 2021 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 651/2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat (11),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 21 decembrie 2021 privind aprobarea conținutului unui proiect de comunicare a Comisiei referitoare la orientările privind ajutoarele de stat pentru climă, protecția mediului și energie pentru 2022 (C(2021)9817), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 21 decembrie 2021 privind aprobarea conținutului unui proiect de comunicare a Comisiei referitoare la orientările privind ajutoarele de stat pentru climă, protecția mediului și energie pentru 2022 (C(2021)9817),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la orientările privind ajutoarele de stat pentru climă, energie și mediu (OACEM) (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la orientările privind ajutoarele de stat pentru climă, energie și mediu (OACEM) (12),

| — | având în vedere Raportul special nr. 24/2020 al Curții de Conturi Europene (CCE) intitulat „Procedurile Comisiei în materie de antitrust și de control al concentrărilor economice la nivelul UE: supravegherea pieței trebuie intensificată”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 24/2020 al Curții de Conturi Europene (CCE) intitulat „Procedurile Comisiei în materie de antitrust și de control al concentrărilor economice la nivelul UE: supravegherea pieței trebuie intensificată”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 martie 2021 intitulată „Orientările cu privire la aplicarea mecanismului de trimitere a cazurilor prevăzut la articolul 22 din Regulamentul privind concentrările economice la anumite categorii de cazuri” (C(2021)1959), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 martie 2021 intitulată „Orientările cu privire la aplicarea mecanismului de trimitere a cazurilor prevăzut la articolul 22 din Regulamentul privind concentrările economice la anumite categorii de cazuri” (C(2021)1959),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 iulie 2021 privind aprobarea conținutului Proiectului de regulament al Comisiei privind aplicarea articolului 101 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene categoriilor de acorduri verticale și practici concertate (C(2021)5026) și anexa la aceasta, precum și anexa la Comunicarea Comisiei din 9 iulie 2021 referitoare la Comunicarea Comisiei privind Orientări privind restricțiile verticale (C(2021)5038), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 iulie 2021 privind aprobarea conținutului Proiectului de regulament al Comisiei privind aplicarea articolului 101 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene categoriilor de acorduri verticale și practici concertate (C(2021)5026) și anexa la aceasta, precum și anexa la Comunicarea Comisiei din 9 iulie 2021 referitoare la Comunicarea Comisiei privind Orientări privind restricțiile verticale (C(2021)5038),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 14 iulie 2021 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon (COM(2021)0564); |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 14 iulie 2021 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon (COM(2021)0564);

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0064/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0064/2022),

| A. | întrucât politica UE în domeniul concurenței are un rol esențial – în special în perioade de incertitudine și de dublă transformare – în asigurarea unei concurențe efective pentru a încuraja inovarea, crearea de locuri de muncă, creșterea, competitivitatea și antreprenoriatul și a stabili condiții economice echitabile, în special prin stimularea inovației care contribuie la dezvoltarea de noi tehnologii care ne pot, la rândul lor, ajuta să facem mai mult cauzând mai puține daune mediului, și promovarea unei alocări eficiente a resurselor, posibilitatea unor alegeri mai variate și a unor prețuri mai echitabile pentru consumatori și promovarea rezilienței pieței unice; |
| --- | --- |

A.

întrucât politica UE în domeniul concurenței are un rol esențial – în special în perioade de incertitudine și de dublă transformare – în asigurarea unei concurențe efective pentru a încuraja inovarea, crearea de locuri de muncă, creșterea, competitivitatea și antreprenoriatul și a stabili condiții economice echitabile, în special prin stimularea inovației care contribuie la dezvoltarea de noi tehnologii care ne pot, la rândul lor, ajuta să facem mai mult cauzând mai puține daune mediului, și promovarea unei alocări eficiente a resurselor, posibilitatea unor alegeri mai variate și a unor prețuri mai echitabile pentru consumatori și promovarea rezilienței pieței unice;

| B. | întrucât scopul politicii Uniunii în domeniul concurenței este de a asigura protecția concurenței pe piața internă; întrucât politica în domeniul concurenței are un impact incontestabil asupra intereselor economice specifice ale utilizatorilor finali care achiziționează bunuri sau servicii; |
| --- | --- |

B.

întrucât scopul politicii Uniunii în domeniul concurenței este de a asigura protecția concurenței pe piața internă; întrucât politica în domeniul concurenței are un impact incontestabil asupra intereselor economice specifice ale utilizatorilor finali care achiziționează bunuri sau servicii;

| C. | întrucât Comisia a reacționat prompt la declanșarea crizei provocate de pandemia de COVID-19 prin adoptarea unor norme speciale în materie de concurență, care ar trebui să aibă un caracter temporar; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia a reacționat prompt la declanșarea crizei provocate de pandemia de COVID-19 prin adoptarea unor norme speciale în materie de concurență, care ar trebui să aibă un caracter temporar;

| D. | întrucât politica UE în domeniul concurenței trebuie să stimuleze întreprinderile să investească și să implementeze infrastructuri și instrumente digitale mai avansate (de exemplu, tehnologia de tip cloud, microprocesoarele și inteligența artificială) și tehnologii de producție mai puțin poluante și mai eficiente; |
| --- | --- |

D.

întrucât politica UE în domeniul concurenței trebuie să stimuleze întreprinderile să investească și să implementeze infrastructuri și instrumente digitale mai avansate (de exemplu, tehnologia de tip cloud, microprocesoarele și inteligența artificială) și tehnologii de producție mai puțin poluante și mai eficiente;

| E. | întrucât Comisia are nevoie de un set adecvat și eficient de instrumente, metode și mijloace pentru a asigura punerea în aplicare strictă și imparțială a politicii în domeniul concurenței și respectarea normelor în domeniul concurenței, precum și punerea lor în aplicare în mod uniform, contribuind astfel la prioritățile politice esențiale; întrucât Comisia trebuie să acționeze într-un mod imparțial și obiectiv pentru a păstra credibilitatea politicii UE în domeniul concurenței; |
| --- | --- |

E.

întrucât Comisia are nevoie de un set adecvat și eficient de instrumente, metode și mijloace pentru a asigura punerea în aplicare strictă și imparțială a politicii în domeniul concurenței și respectarea normelor în domeniul concurenței, precum și punerea lor în aplicare în mod uniform, contribuind astfel la prioritățile politice esențiale; întrucât Comisia trebuie să acționeze într-un mod imparțial și obiectiv pentru a păstra credibilitatea politicii UE în domeniul concurenței;

| F. | întrucât un cadru de reglementare adecvat pentru politica în domeniul concurenței este esențial pentru a face întreaga piață europeană mai atractivă pentru întreprinderile și investitorii internaționali care doresc să își desfășoare activitatea în UE, precum și pentru a promova o structură de producție a UE mai solidă și crearea de locuri de muncă în Uniune; |
| --- | --- |

F.

întrucât un cadru de reglementare adecvat pentru politica în domeniul concurenței este esențial pentru a face întreaga piață europeană mai atractivă pentru întreprinderile și investitorii internaționali care doresc să își desfășoare activitatea în UE, precum și pentru a promova o structură de producție a UE mai solidă și crearea de locuri de muncă în Uniune;

| G. | întrucât independența politică a autorităților naționale de concurență este extrem de importantă pentru a asigura imparțialitatea și credibilitatea politicii în domeniul concurenței; |
| --- | --- |

G.

întrucât independența politică a autorităților naționale de concurență este extrem de importantă pentru a asigura imparțialitatea și credibilitatea politicii în domeniul concurenței;

| H. | întrucât reconcilierea echilibrată a normelor Uniunii în materie de concurență cu politica sa industrială și cu politica comercială internațională este esențială pentru relocalizarea pe teren propriu a unor activități din lanțul valoric și pentru îmbunătățirea competitivității la nivel global; |
| --- | --- |

H.

întrucât reconcilierea echilibrată a normelor Uniunii în materie de concurență cu politica sa industrială și cu politica comercială internațională este esențială pentru relocalizarea pe teren propriu a unor activități din lanțul valoric și pentru îmbunătățirea competitivității la nivel global;

| I. | întrucât piețele digitale devin din ce în ce mai concentrate și riscă să prezinte niveluri mai scăzute de investiții în inovare și perturbări generale ca urmare a deteriorării dinamicii pieței și a creșterii puterii de piață; |
| --- | --- |

I.

întrucât piețele digitale devin din ce în ce mai concentrate și riscă să prezinte niveluri mai scăzute de investiții în inovare și perturbări generale ca urmare a deteriorării dinamicii pieței și a creșterii puterii de piață;

| J. | întrucât prețurile materiilor prime energetice au atins niveluri ridicate fără precedent în Europa, prețul gazelor în toamna anului 2021 devenind cu 400 % mai mare decât în primăvara aceluiași an, printre altele din cauza lipsei de concurență globală pe piața furnizării de gaze; |
| --- | --- |

J.

întrucât prețurile materiilor prime energetice au atins niveluri ridicate fără precedent în Europa, prețul gazelor în toamna anului 2021 devenind cu 400 % mai mare decât în primăvara aceluiași an, printre altele din cauza lipsei de concurență globală pe piața furnizării de gaze;

| K. | întrucât politica UE în domeniul concurenței ar trebui să fie adecvată pentru dubla tranziție sustenabilă; |
| --- | --- |

K.

întrucât politica UE în domeniul concurenței ar trebui să fie adecvată pentru dubla tranziție sustenabilă;

| L. | întrucât schimburile și cooperarea internațională sunt esențiale pentru realizarea unor condiții de concurență echitabile la nivel mondial; întrucât politica UE în domeniul concurenței trebuie să fie temelia integrității și a rezilienței pieței unice, contribuind în același timp la realizarea priorităților Uniunii, în special prin facilitarea dublei tranziții digitale și verzi în mod coordonat; |
| --- | --- |

L.

întrucât schimburile și cooperarea internațională sunt esențiale pentru realizarea unor condiții de concurență echitabile la nivel mondial; întrucât politica UE în domeniul concurenței trebuie să fie temelia integrității și a rezilienței pieței unice, contribuind în același timp la realizarea priorităților Uniunii, în special prin facilitarea dublei tranziții digitale și verzi în mod coordonat;

| M. | întrucât cooperarea internațională și noile instrumente, cum ar fi Regulamentul privind subvențiile străine, sunt esențiale pentru a garanta că țările din afara UE sunt descurajate să subvenționeze în mod denaturat întreprinderile care desfășoară activități în Uniune, în conformitate cu normele pieței unice, care interzic astfel de practici din partea statelor membre și a întreprinderilor europene; întrucât UE ar trebui să respecte și să monitorizeze îndeaproape politicile și practicile țărilor și entităților din afara UE în această privință; |
| --- | --- |

M.

întrucât cooperarea internațională și noile instrumente, cum ar fi Regulamentul privind subvențiile străine, sunt esențiale pentru a garanta că țările din afara UE sunt descurajate să subvenționeze în mod denaturat întreprinderile care desfășoară activități în Uniune, în conformitate cu normele pieței unice, care interzic astfel de practici din partea statelor membre și a întreprinderilor europene; întrucât UE ar trebui să respecte și să monitorizeze îndeaproape politicile și practicile țărilor și entităților din afara UE în această privință;

| N. | întrucât este nevoie de o mai mare coordonare între obiectivele de politică ale Uniunii în cadrul Pactului verde și al Acordului de la Paris, pe de o parte, și normele în materie de concurență, pe de altă parte; |
| --- | --- |

N.

întrucât este nevoie de o mai mare coordonare între obiectivele de politică ale Uniunii în cadrul Pactului verde și al Acordului de la Paris, pe de o parte, și normele în materie de concurență, pe de altă parte;

Considerații generale

| 1. | subliniază că provocările generate de pandemia de COVID-19 trebuie să fie luate în considerare în mod adecvat și că principiul director ar trebui să fie eliminarea treptată, în mod rezonabil, progresiv și proporțional a măsurilor de sprijin specifice, asigurând totodată respectarea deplină a normelor UE în materie de concurență, garantând condiții de concurență echitabile și competitivitatea întreprinderilor noastre, în special în ceea ce privește nevoile industriale ale UE; subliniază că, pe măsură ce redresarea economică avansează, măsurile de sprijin ar trebui să devină treptat mai specifice, înainte de a fi eliminate în cele din urmă complet; subliniază necesitatea de a evita efectele în cascadă disproporționate, o redresare asimetrică și riscul unei divergențe și mai mari în cadrul pieței unice; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că o politică în domeniul concurenței menită să asigure condiții echitabile de concurență în toate sectoarele, stimulând astfel inovarea și calitatea și oferindu-le consumatorilor mai multe opțiuni, este esențială pentru garantarea funcționării corespunzătoare a pieței unice; avertizează asupra practicilor cu efecte negative care decurg din politicile de preț de vânzare cu amănuntul recomandat, care subminează piața internă și concurența dintre întreprinderi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că UE nu ar trebui să fie excesiv de dependentă de lanțurile de aprovizionare globale, în special în sectoarele identificate ca fiind importante pentru autonomia strategică și pentru o economie rezilientă și sustenabilă, care s-au dovedit a fi fragile în timpul pandemiei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ia act de consultarea Comisiei privind orientările pentru aplicarea legislației UE în domeniul concurenței în cazul contractelor colective de muncă în ceea ce privește condițiile de muncă ale persoanelor care desfășoară o activitate independentă fără angajați; invită Comisia să includă toți lucrătorii independenți fără angajați în orientări, atât online, cât și offline; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că intensificarea concurenței pe piața produselor reduce marjele de profit și nivelul prețurilor și, prin urmare, contribuie la moderarea inflației; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită dezvoltarea unui sistem eficient de instrumente de reglementare și de aplicare bine adaptate și complementare pentru a facilita tranziția digitală și tranziția verde, precum și dezvoltarea industrială și convergența, promovând creșterea economică durabilă și crearea de locuri de muncă în UE; afirmă că dubla tranziție trebuie să fie un proces de creare de locuri de muncă și o oportunitate pentru întreprinderile din UE de a obține un avantaj competitiv în procesul de implementare a tranziției, stimulând astfel competitivitatea UE; atrage atenția asupra Legii europene a climei, ale cărei obiective pot fi realizate cu adevărat numai prin investiții private și publice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută faptul că politica UE în domeniul concurenței și-a dovedit eficacitatea reacționând la noile evoluții ale pieței; solicită o politică puternică și eficace în domeniul concurenței și asigurarea respectării acesteia, pentru a oferi economiei UE capacitatea de a urma calea către redresare și de a realiza dubla sa tranziție verde și digitală într-un mod sustenabil, incluziv din punct de vedere social și teritorial; subliniază că orice adaptare trebuie să asigure faptul că politica UE în domeniul concurenței continuă să stimuleze inovarea în dubla tranziție, să promoveze reziliența pieței unice și să mențină o economie socială de piață puternic competitivă, asigurând, în același timp, faptul că clienții beneficiază de prețuri echitabile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) constituie coloana vertebrală a economiei europene, reprezentând 99,8 % din toate întreprinderile din UE; observă că contribuția puternică a IMM-urilor la crearea de locuri de muncă și de valoare adăugată le conferă acestora un rol esențial în asigurarea creșterii economice și a integrării sociale în UE; regretă că, în pofida oportunităților lor de creștere, IMM-urile pot întâmpina dificultăți în ceea ce privește obținerea accesului la finanțare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută recomandările Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din 2021 privind neutralitatea concurențială și invită Comisia să mențină neutralitatea concurențială în mediul de reglementare al pieței interne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește că serviciile reprezintă cel mai important sector de activitate economică din UE în ceea ce privește valoarea adăugată brută și că piața unică a serviciilor este cu mult în urma pieței unice a bunurilor; subliniază că trebuie înlăturate barierele nejustificate rămase în calea dezvoltării pieței unice a serviciilor, inclusiv prin asigurarea respectării normelor în materie de concurență; salută, în acest context, inițiativa comună privind reglementarea internă a serviciilor, adoptată de Organizația Mondială a Comerțului pentru a reduce birocrația în comerțul cu servicii; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește raportul pe 2021 al Fondului Monetar Internațional privind concurența, inovarea și creșterea favorabilă incluziunii, în care se afirmă că concurența și creșterea bazată pe inovare sunt esențiale pentru a stimula creșterea productivității și pentru a sprijini creșterea la scară largă; constată că raportul menționează și faptul că politicile de sprijinire a inovării ar putea să crească dinamismul relațiilor economice și să reducă puterea de piață; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reafirmă necesitatea unei revizuiri aprofundate și a unei puneri în aplicare eficiente a instrumentelor existente în domeniul concurenței și, dacă este cazul, a dezvoltării unor noi instrumente adecvate pentru investigațiile pe piețele digitale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază necesitatea de a răspunde în mod adecvat noilor provocări, sporind eficacitatea investigațiilor prin utilizarea de noi instrumente care decurg din mijloace de calcul (de exemplu, sistemele de tip big data, inteligența artificială și învățarea automată/învățarea profundă) în aplicarea politicii din domeniul concurenței; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că revizuirea aprofundată ar trebui să se axeze pe protejarea integrității pieței unice, promovarea unei creșteri economice durabile și favorabile incluziunii în beneficiul consumatorilor și consolidarea drepturilor consumatorilor, atât online, cât și offline; consideră totuși că, în niciun caz, acordurile excepționale nu ar trebui să se transforme în oportunități de direcționare a fondurilor publice – naționale sau europene – către capitalizarea unor întreprinderi neviabile din punct de vedere economic sau care nu prezintă un interes strategic real pentru populație; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ia act de vigilența Comisiei în aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în materie de impozitare și solicită Comisiei să rămână vigilentă; deplânge însă faptul că mai multe decizii recente ale Comisiei în cazuri importante de concurență în domeniul fiscal au fost anulate de către Tribunalul Uniunii Europene; invită Comisia să tragă învățămintele necesare din hotărârile respective pentru a reduce la minimum riscurile de anulare în cauzele viitoare în acest domeniu; |
| --- | --- |

15.

Răspunsul de politică la pandemia de COVID-19

| 16. | ia act de reînnoirea cu șase luni a cadrului temporar pentru măsurile de ajutor de stat, care a fost instituit ca reacție la criza provocată de pandemia de COVID-19 și care este conceput pentru a accelera redresarea; subliniază că motivul reînnoirii a fost prelungirea efectelor economice ale crizei provocate de pandemia de COVID-19 în mai multe industrii de bază, ca urmare a apariției unor noi variante ale virusului; reamintește că schemele de ajutor de stat sunt dezvoltate la nivelul statelor membre, iar acest lucru poate crea condiții de concurență inechitabile pentru întreprinderile care își desfășoară activitatea pe piața unică; îndeamnă Comisia să monitorizeze orice astfel de efect de denaturare; îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape și să evite posibila fragmentare a strategiei industriale europene; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia să prezinte, cât mai curând posibil, o evaluare în timp util a cadrului temporar privind ajutoarele de stat, pentru a permite Parlamentului European să aibă o dezbatere politică solidă și bazată pe fapte și în vederea lucrărilor viitoare privind politica UE în domeniul concurenței; |
| --- | --- |

17.

| 18. | constată că planurile naționale de redresare și reziliență (PNRR) sunt instrumente adecvate de accelerare a redresării și de abordare a schimbărilor structurale din economiile naționale; consideră că măsurile de ajutor de stat care fac parte din PNRR ar trebui tratate în mod flexibil și prioritar; subliniază că ar trebui să se acorde o atenție deosebită investițiilor realizate în cadrul PNRR pentru a permite dezvoltarea pe termen mediu a participării private; reamintește că măsurile PNRR trebuie să respecte toate cerințele prevăzute în Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență (13), în special pilonul verde și cel digital; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută evaluarea planificată a normelor privind serviciile sociale și medicale de interes economic general pentru a garanta că aceste norme își îndeplinesc obiectivele și sunt adecvate scopului; reamintește că este necesar ca cetățenilor să le fie furnizate servicii de interes economic general (SIEG) de calitate; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că acordarea ajutorului de stat în contextul SIEG rămâne esențială pentru supraviețuirea mai multor comunități din Europa, în special în contextul sprijinului de stat dedicat regiunilor izolate, îndepărtate sau periferice ale Uniunii; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază dificultățile pe care pandemia le-a creat în industria ospitalității din Uniune; recunoaște asistența acordată sectorului; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că este important ca statele membre și Comisia să lanseze o foaie de parcurs post-COVID-19 pentru a elimina treptat sprijinul public acordat în contextul pandemiei de COVID-19 și a-l înlocui cu ajutoare de stat mai bine focalizate și care nu denaturează concurența pentru a nu stopa redresarea economică, competitivitatea și creșterea și pentru a asigura locuri de muncă de înaltă calitate; subliniază că a fost alocat un volum semnificativ de ajutoare de stat pentru a sprijini întreprinderile să atenueze consecințele măsurilor de limitare a răspândirii pandemiei; subliniază necesitatea de a lua în considerare, în cursul procesului, dinamica pieței interne atunci când statele membre mari sunt în măsură să ofere mai multe ajutoare de stat decât statele membre mai mici, ceea ce poate duce la fragmentarea pieței unice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | observă că măsurile de sprijin acordate în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19 au fost extraordinare și necesare în contextul acestei crize economice și sanitare fără precedent, dar că acest nivel extraordinar de sprijin public nu trebuie să devină noua normalitate; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază necesitatea ca foaia de parcurs post-COVID-19 să ia în considerare IMM-urile din zonele rurale și mai puțin dezvoltate, cărora trebuie să li se ofere acces la piețe mai largi, și să elimine problemele de spațiu rezultate din dezavantaje geografice, cu scopul de a le oferi acestor IMM-uri un sprijin egal, oportunități echitabile și o dezvoltare echilibrată pe piața unică; |
| --- | --- |

24.

Politica în domeniul concurenței în materie de aplicare și globalizare

| 25. | subliniază că este important să se protejeze competitivitatea întreprinderilor europene în contextul unei concurențe globale tot mai mari, să se depună eforturi pentru reciprocitate și să se asigure o concurență loială în cadrul pieței unice; ia act de faptul că mediul internațional trebuie analizat cu atenție atunci când se decide cu privire la definirea pieței relevante în cazurile de concurență și control al concentrărilor economice; invită Comisia să dezvolte o perspectivă incluzivă și cuprinzătoare asupra pieței relevante, pentru a le oferi întreprinderilor europene posibilitatea de a concura efectiv într-un spațiu globalizat; subliniază necesitatea unor condiții echitabile de concurență la nivel mondial; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază importanța unui dialog global structurat și a unei cooperări în ceea ce privește aplicarea politicii în domeniul concurenței, în special cu privire la chestiunile legate de ajutoarele de stat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | salută eforturile Comisiei de a îmbunătăți aplicarea normelor privind piața unică din directiva privind efectuarea unui test de proporționalitate pentru profesiile reglementate (14) prin inițierea procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; invită statele membre să pună în aplicare în mod corespunzător testul proporționalității atunci când impun norme naționale; subliniază că lipsa punerii în aplicare corespunzătoare a normelor UE privind testul de proporționalitate ar putea, în cele din urmă, să dezavantajeze consumatorii sub forma unor prețuri excesive, să submineze dezvoltarea de servicii inovatoare sau chiar să ducă la un acces mai redus la servicii; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută propunerea Comisiei pentru un nou regulament privind subvențiile străine, cu scopul de a reduce potențialele efecte de denaturare a pieței unice, de a elimina decalajul în materie de aplicare, de a proteja interesele Uniunii și de a crea condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile europene și toate întreprinderile active pe piața internă, prin utilizarea instrumentelor UE de drept al concurenței și a principalelor elemente constitutive ale acestora; subliniază importanța promovării unui cadru de reglementare european care să încurajeze investițiile străine și operațiunile întreprinderilor internaționale din UE; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că normele UE privind ajutoarele de stat ar trebui să se aplice tuturor întreprinderilor active pe piața unică; subliniază că Uniunea ar trebui să rămână deschisă investițiilor străine directe și atrage atenția asupra politicilor și investițiilor specifice pentru a repatria locurile de muncă și a promova externalități sociale și de mediu pozitive; invită Comisia să analizeze concentrările economice, să examineze investițiile străine directe și să controleze subvențiile străine într-un mod coerent; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ia act de faptul că politicile și măsurile fiscale naționale pot avea un impact asupra colectării impozitelor în alte state membre; reafirmă că impozitarea ar putea fi utilizată uneori pentru a acorda ajutoare de stat indirecte, creând astfel condiții de concurență inechitabile pe piața internă și, prin urmare, subliniază că Comisia a recomandat ca statele membre să nu acorde sprijin financiar întreprinderilor care au legături cu paradisurile fiscale; reamintește solicitarea adresată de Consiliu Comisiei privind analizarea de către aceasta a modalităților de abordare a efectelor de denaturare rezultate din participarea unor ofertanți care utilizează paradisuri fiscale în scopuri de evitare a obligațiilor fiscale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reamintește că analiza empirică efectuată pentru studiul OCDE din 2021 a constatat că este posibil ca finanțarea sub nivelul pieței să fi contribuit la supracapacitatea într-o serie de sectoare și că subvențiile par, de asemenea, să fie corelate negativ cu productivitatea întreprinderilor; observă că constatările OCDE au generat și preocupări semnificative în legătură cu lipsa de transparență în ceea ce privește finanțarea sub nivelul pieței; consideră că UE ar trebui să ia măsuri eficace îndreptate împotriva acestor consecințe negative ale subvențiilor străine pe piața internă, având în vedere potențialele efecte negative ale reglementării, inclusiv sarcina administrativă și de reglementare, măsurile de retorsiune și impactul asupra investițiilor și creșterii economice; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia să continue să pună în aplicare cu rigurozitate și imparțialitate politica în domeniul concurenței, străduindu-se, în același timp, să continue dialogul constructiv și cooperarea cu privire la aspectele tehnologice și economice esențiale cu partenerii și părțile interesate care împărtășesc aceeași viziune; subliniază importanța autorităților naționale de concurență în menținerea piețelor și asigurarea unor condiții de concurență echitabile în timpul pandemiei de COVID-19; subliniază rolul sporit al acestora în chestiunile legate de economia platformelor; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută lansarea Consiliului UE-SUA pentru comerț și tehnologie și a dialogului comun UE-SUA privind politica în domeniul concurenței tehnologice, care vor încerca să aprofundeze relațiile economice și transatlantice bazate pe valori comune; ia act de faptul că transformarea normelor UE pentru companiile bazate pe platforme digitale este reflectată de inițiative legislative comparabile și de anchete individuale în SUA; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că acordurile de cooperare specifice cu țările din afara UE în privința politicii în domeniul concurenței pot contribui în mod semnificativ la eficacitatea acesteia și recunoaște importanța autorităților naționale din domeniul concurenței în asigurarea respectării și a aplicării politicii UE în domeniul concurenței; |
| --- | --- |

34.

O politică în domeniul concurenței și ajutoare de stat adaptate noilor provocări

| 35. | salută mandatul de negociere al Parlamentului pentru Actul legislativ privind piețele digitale, astfel cum a fost adoptat în ședință plenară și subliniază că Parlamentul este pregătit să depună eforturi în vederea încheierii accelerate a negocierilor pentru Actul legislativ privind piețele digitale și a intrării în vigoare a noilor norme; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită Comisia să asigure o punere în aplicare rapidă și fără probleme a noilor măsuri de reglementare, asigurând, totodată, sinergii și evitând suprapunerea sau duplicarea măsurilor existente și viitoare; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia să se asigure că sarcinile de reglementare și de aplicare sunt delegate rapid și transparent la nivelul direcțiilor sale, pentru a elimina ineficiențele și sarcinile administrative; reafirmă că accesul limitat la datele relevante poate împiedica intrarea participanților pe piață; subliniază că transformarea digitală exacerbează necesitatea de a adapta aplicarea politicii în domeniul concurenței; subliniază că este necesar să se asigure o expertiză specifică privind chestiunile digitale; invită Comisia, în acest sens, să aloce resurse umane și financiare suficiente și adecvate pentru a organiza punerea în aplicare a Actului legislativ privind piețele digitale; consideră că cazurile complementare antitrust și legate de Actul legislativ privind piețele digitale, fie la nivel național, fie la nivelul UE, ar trebui să beneficieze de o coordonare îmbunătățită și de un flux de punere în aplicare prin adaptarea noului instrument la cadrul concurențial curent; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită Comisia să facă mai transparent procesul de evaluare a ajutoarelor de stat, care ar trebui să includă o motivare clară, descrierea ajutoarelor de stat, indicatori măsurabili care să permită monitorizarea și evaluarea ex post; subliniază, prin urmare, necesitatea monitorizării ex post a implementării efective a ajutoarelor de stat adoptate; consideră că rezultatele etapei de consultare ar trebui făcute publice; |
| --- | --- |

38.

| 39. | salută hotărârea recentă a Tribunalului Uniunii Europene (15), care confirmă evaluarea Comisiei în ceea ce privește abuzul de poziție dominantă pe piață și constituie o dovadă și un exemplu de aplicare efectivă a normelor tradiționale ale UE în materie de concurență în contextul unei economii digitale, în special în ceea ce privește Actul legislativ privind piețele digitale și interacțiunea platformelor digitale globale cu alte întreprinderi europene; ia act de lungile proceduri judiciare în cauzele antitrust (16) și se așteaptă ca noile instrumente disponibile în temeiul Actului legislativ privind piețele digitale să contribuie la soluționarea mai rapidă a cazurilor de comportament anticoncurențial; |
| --- | --- |

39.

| 40. | salută revizuirea instrumentelor UE din domeniul concurenței, astfel cum se subliniază în comunicarea Comisiei din 18 noiembrie 2021; reamintește, cu toate acestea, că acest lucru nu ar trebui să excludă dezvoltarea de noi instrumente atunci când este necesar și o mai bună utilizare a instrumentelor existente; consideră că evaluările în materie de concurență ar trebui adaptate la punerea în aplicare a politicii UE în domeniul concurenței și la evoluția dinamicii pieței; |
| --- | --- |

40.

| 41. | salută hotărârea Comisiei de a aborda clauzele abuzive pentru a sprijini transparența prețurilor și a evita practicile comerciale neloiale și nerezonabile; atrage atenția asupra incidenței tot mai mari a practicilor de exploatare și de excludere, cum ar fi autofavorizarea; |
| --- | --- |

41.

| 42. | reamintește recomandările Curții de Conturi Europene (CCE) (17), care arată că Comisia ar trebui să adopte o abordare mai activă, colectând și prelucrând informații relevante legate de piață într-un mod consecvent și eficient din punctul de vedere al costurilor, și să selecteze cazurile de investigat pe baza unor criterii clar ponderate, de exemplu prin utilizarea unui sistem de punctare; subliniază că, în conformitate cu recomandările CCE, este necesar ca noile norme să îmbunătățească raportarea rezultatelor măsurilor de asigurare a respectării legislației, în loc să se concentreze pe raportarea activităților; |
| --- | --- |

42.

| 43. | reamintește că un comportament care urmărește obținerea de profit ar trebui acceptat și nu ar trebui să fie acuzat de a fi anticoncurențial fără motive obiective și bazate pe fapte; reamintește că comportamentul anticoncurențial este interzis, iar comportamentul hiperconcurențial nu este interzis; evidențiază că faptul că o anumită ofertă atrage mulți consumatori din cauza confortului său nu reprezintă, în sine, un motiv suficient de îngrijorare; invită Comisia să facă diferența între aceste comportamente în scopul aplicării legislației antitrust; |
| --- | --- |

43.

| 44. | salută revizuirea în curs a normelor privind ajutoarele de stat, care urmărește să asigure coerența atât cu principiile de reglementare consacrate, cât și cu cele noi, relevante pentru dubla tranziție; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că Comisia evaluează cazurile de ajutoare de stat de la caz la caz și precizează că ar trebui consolidată transparența procesului de evaluare a cazurilor de ajutoare de stat; recunoaște că proiectele importante de interes european comun (PIIEC) reprezintă un instrument important, având în vedere existența clară și bine documentată a disfuncționalităților pieței; reafirmă că alocarea ajutoarelor de stat către PIIEC ar trebui, în mod normal, cheltuită pentru cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ia act de revizuirea planificată a secțiunilor aferente din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (RGECA) (18); |
| --- | --- |

46.

| 47. | ia act de noile orientări ale Comisiei privind ajutoarele de stat în domeniul climei, al protecției mediului și al energiei (OACEM) și de eforturile sale pentru a consolida orientările din 2014 și de a le alinia Pactul verde european, și sprijină adoptarea unor noi orientări pentru a echilibra sustenabilitatea economică cu cea a mediului; susține că ajutorul de stat sustenabil din punctul de vedere al mediului este esențial pentru îndeplinirea obiectivelor UE în materie de climă, energie și protecția mediului, asigurând în același timp o tranziție justă; afirmă că investițiile publice și private în tehnologiile necesare pentru tranziția verde sunt esențiale pentru realizarea Legii europene a climei și, în special, pentru dezvoltarea unor soluții inovatoare revoluționare și a tehnologiilor de vârf relevante care sunt necesare pentru atingerea obiectivului de neutralitate climatică; subliniază că nivelul de ambiție al pachetului „Pregătiți pentru 55” va impune ca anumite sectoare energetice să primească un anumit nivel de sprijin public pentru a face față tranziției; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită ca orientările să ia în considerare persoanele care suferă ca urmare a creșterii costurilor energiei, ținând seama, în același timp, de efectul de propagare pe care acest lucru îl va avea asupra economiei UE și a competitivității sale externe, precum și de impactul socioeconomic pe care creșterea prețului la energie și la produsele finale îl va avea asupra cetățenilor UE; |
| --- | --- |

48.

| 49. | salută noul capitol din OACEM privind ajutorul pentru încheierea timpurie a activităților de exploatare a cărbunelui, șisturilor bituminoase și turbei; subliniază că eliminarea treptată a cărbunelui constituie unul dintre cei mai importanți factori determinanți ai decarbonizării și reamintește rezoluția sa din 20 octombrie 2021, în care a solicitat introducerea unor garanții clare privind eliminarea treptată a combustibililor fosili, precizând că aceste garanții pot include date obligatorii de încheiere a activităților; reamintește, în plus, că respectiva rezoluție prevede că normele privind ajutoarele de stat nu ar trebui să provoace sau să contribuie la efectele de blocare ale emisiilor de gaze cu efect de seră sau crearea de active depreciate și solicită Comisiei să monitorizeze și să aplice măsuri pentru a evita efectele de blocare, acolo unde este posibil, într-un mod care să fie în conformitate deplină cu obiectivele Uniunii în materie de climă, asigurând în același timp redresarea în urma crizei de COVID-19, crearea de locuri de muncă în UE și concurența; |
| --- | --- |

49.

| 50. | consideră că integrarea strategiilor verzi și digitale este vitală pentru a sprijini tranziția UE; invită Comisia să includă această abordare în viitoarele condiții privind ajutoarele de stat prin evaluarea regulamentului de minimis (19) la expirarea acestuia; observă că plafoanele de minimis ar putea fi revizuite, având în vedere realitățile economice cu care se confruntă statele membre, recunoscând totodată obiectivele care trebuie atinse în domeniul mediului, al energiei și al tranziției digitale; |
| --- | --- |

50.

| 51. | este preocupat de modul în care conectivitatea regiunilor insulare, periferice și îndepărtate din UE se oprește practic în extrasezon, în detrimentul rezidenților și al întreprinderilor din aceste regiuni; invită Comisia să acorde atenția cuvenită deciziilor privind ajutoarele de stat în ceea ce privește conectivitatea regiunilor insulare, periferice și îndepărtate din UE, în special având în vedere că acestea au fost afectate în mod deosebit de pandemie; |
| --- | --- |

51.

| 52. | solicită prudență la consolidarea industriei aeriene din UE, având în vedere ajutoarele de stat masive autorizate pentru anumite companii aeriene din UE, astfel încât să se asigure că companiile aeriene nu vor fi, ca urmare, în măsură să elimine sau să preia concurenții mai mici din UE; |
| --- | --- |

52.

| 53. | constată că există diverși furnizori pe mai multe piețe specifice pentru date financiare, și, deși niciunul dintre aceștia nu are o cotă de piață dominantă, concurența rămâne foarte scăzută; constată că măsurile de consolidare a concurenței pe această piață s-au dovedit a fi insuficiente; |
| --- | --- |

53.

| 54. | recunoaște că resursele alocate DG COMP din cadrul Comisiei ar trebui să fie adecvate volumului de muncă și atribuțiilor sale; consideră că este necesar să se asigure o expertiză specifică în contextul economiei digitale; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază că metaversul face obiectul unor cadre legislative relevante, cum ar fi cadrul privind protecția vieții private și a datelor, legislația din domeniul digital și cadrul privind concurența; solicită Comisiei, în acest sens, să se asigure în mod activ că societățile și entitățile care lucrează la și în metavers respectă cadrele legislative menționate anterior; |
| --- | --- |

55.

| 56. | regretă „achizițiile ucigașe” anterioare care nu au intrat în domeniul de aplicare al Regulamentului UE privind concentrările economice (20); |
| --- | --- |

56.

Fuziunile

| 57. | îndeamnă Comisia să își accelereze eforturile pentru îndeplinirea angajamentului său de revizuire a comunicării privind definirea pieței relevante în sensul dreptului comunitar al concurenței; constată că Comisia a lansat o cerere de contribuții privind revizuirea și actualizarea comunicării sale privind definirea pieței; subliniază că această revizuire ar trebui actualizată și adaptată pentru a reflecta creșterea concurenței la nivel mondial, situația viitoare a concurenței și dubla tranziție, inclusiv caracteristicile în continuă evoluție ale ecosistemului pieței digitale, piețele multilaterale, importanța datelor și piețele cu prețuri zero; |
| --- | --- |

57.

| 58. | reamintește că datele constituie o sursă de putere și influență economică considerabilă și consideră că la definirea piețelor digitale ar trebui să se țină seama de factori nemonetari; |
| --- | --- |

58.

| 59. | invită Comisia să aibă în vedere revizuirea orientărilor privind fuziunile pentru a lua în considerare provocarea legată de competitivitatea industrială a UE; salută rolul Unității de priorități și coordonare strategică din cadrul DG COMP în ceea ce privește valorificarea expertizei tuturor direcțiilor generale ale Comisiei pe durata investigării cazurilor de către DG COMP; consideră că expertiza Comisiei din domeniul strategiei industriale și sectoriale ar putea fi îmbunătățită pentru a sprijini echipele de anchetă ale DG COMP să identifice fezabilitatea și consecințele măsurilor corective din prisma priorităților Comisiei; |
| --- | --- |

59.

| 60. | recunoaște contribuția Regulamentului CE privind concentrările economice la buna funcționare a pieței interne și invită Comisia să continue să promoveze și să-și pună în aplicare principiile de bază; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază că prețul nu reprezintă întotdeauna un parametru atotcuprinzător pentru definirea pieței în economia digitală; subliniază că, pe piețele digitale cu preț zero, consumatorii accesează produse și servicii în schimbul datelor lor și, în schimb, sunt expuși creării de profiluri și publicității, unde funcționalități precum calitatea, respectarea vieții private, prelucrarea datelor și atenția sunt parametrii mai potriviți; reamintește că testarea pe baza prețurilor nu este singura metodă de care dispune Comisia atunci când definește piața relevantă a produsului; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază că mijloacele tehnologice și colectarea de date cu caracter personal necesare pentru personalizarea online și discriminarea prin prețuri sunt extinse, se dezvoltă rapid și sunt greu de detectat; reamintește că piețele, platformele și mijloacele de comunicare socială pot utiliza tehnici de analiză a datelor și de creare de profiluri pentru a îmbunătăți eficiența publicității la nivelul consumatorilor individuali, își pot personaliza clasificarea ofertelor sau pot varia prețurile pentru a reflecta costul adaptării serviciilor la clienți individuali; |
| --- | --- |

62.

| 63. | reafirmă că datele sunt esențiale pentru piața digitală; invită, prin urmare, Comisia să utilizeze în mod optim Actul legislativ privind piețele digitale și să prezinte noi propuneri legislative, în spiritul Legii privind datele; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ia act de orientările Comisiei privind anumite aspecte ale articolului 22 din Regulamentul CE privind concentrările economice; își exprimă, cu toate acestea, îngrijorarea cu privire la faptul că această inițiativă ar putea să nu fie suficientă pentru a adapta regulamentul la nevoile modelelor de afaceri moderne, cum ar fi „achizițiile ucigașe” care riscă să pună în pericol inovația; invită Comisia să clarifice aplicarea practică a orientărilor sale pentru a se asigura că acestea pot fi gestionate atât de autoritățile naționale, cât și de părțile care fuzionează; |
| --- | --- |

64.

| 65. | invită Comisia să își revizuiască normele privind fuziunile și achizițiile pentru cazurile care implică evaluarea datelor cu caracter personal; invită, în special, Comisia să ia în considerare și să evalueze pe deplin activele reprezentate de datele cu caracter personal la fel ca pe toate celelalte active fizice tradiționale atunci când decide cu privire la fuziunile și achizițiile digitale; îndeamnă Comisia să adopte o viziune mai amplă atunci când analizează fuziunile digitale și să evalueze impactul concentrării datelor; remarcă faptul că achiziționarea de ținte cu resurse de date specifice poate determina o concentrare a controlului asupra resurselor de date valoroase și care nu pot fi reproduse și poate avea ca rezultat un acces mai bun la date pentru părțile care fuzionează decât pentru concurenții lor; subliniază că consolidarea datelor prin fuziuni poate întări o poziție dominantă sau poate permite entității care realizează achiziția să se folosească de puterea sa pe piață și, uneori, poate să suscite îngrijorări legate de împiedicarea accesului pe piață; |
| --- | --- |

65.

| 66. | invită Comisia să pornească de la inițiativele existente pentru a intensifica colaborarea dintre autoritățile de reglementare în materie de norme antitrust și de confidențialitate a datelor, atât pentru a controla utilizarea abuzivă a datelor corporative, cât și pentru a împiedica întreprinderile să utilizeze datele consumatorilor pentru a obține un avantaj concurențial neloial; |
| --- | --- |

66.

| 67. | observă că este posibil ca pragurile reprezentate de cifra de afaceri să nu fie adecvate pentru a depista toate cazurile care ar trebui revizuite de autoritățile de concurență în cazurile de fuziune; |
| --- | --- |

67.

| 68. | afirmă că autoritățile naționale ar trebui să poată utiliza informațiile primite ca urmare a punerii în aplicare a articolului 12 din Actul legislativ privind piețele digitale pentru a solicita o examinare a unei concentrări în temeiul articolului 22 din Regulamentul privind concentrările economice; |
| --- | --- |

68.

Normele antitrust și cartelurile

| 69. | sprijină o revizuire substanțială a actualului regim privind acordurile verticale, ajustarea normelor privind „sfera de siguranță” și adoptarea unor norme care să răspundă nevoilor comerțului electronic și ale afacerilor bazate pe platforme, pentru a preveni restricțiile de pe piață care apar ca urmare a efectelor ambivalente ale acestor acorduri, asigurând, în același timp, alinierea la normele privind piețele digitale așa cum sunt formulate în prezent; |
| --- | --- |

69.

| 70. | constată, în special, că în ultimii ani procedurile antitrust au devenit prea lungi, încetinind decizii extrem de necesare și, prin urmare, influențând negativ asigurarea respectării legislației concurenței, mai ales în cazul piețelor digitale aflate în creștere rapidă; subliniază, prin urmare, că Actul legislativ privind piețele digitale, precum și procedurile antitrust sunt extrem de necesare; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ia act de deschiderea de către Comisie a investigațiilor antitrust cu privire la posibile comportamente anticoncurențiale în sectorul tehnologiei de publicitate online; sugerează că Comisia ar putea efectua un studiu de piață al sectorului din UE pentru a investiga aspectele care afectează concurența; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ia act de faptul că sectorul internetului obiectelor (IoT) destinate consumatorilor se va extinde semnificativ în următorii ani, dar recunoaște că încă există deficiențe în acest sector, cum ar fi lipsa interoperabilității, ceea ce ar putea reduce concurența și posibilitățile de alegere ale consumatorilor; invită Comisia să pregătească o analiză aprofundată a acestor efecte potențiale asupra pieței interne, inclusiv o analiză cost-beneficiu a oricărei intervenții de reglementare; salută ancheta sectorială a Comisiei privind IoT și invită Comisia să ia măsuri suplimentare, atunci când este necesar, în ceea ce privește standardele, portabilitatea datelor și accesul la acestea; |
| --- | --- |

72.

| 73. | rămâne profund îngrijorat de concentrarea extinsă din lanțul de aprovizionare agricol și alimentar al UE; reiterează solicitarea adresată Comisiei de a realiza urgent o analiză aprofundată a amplorii și efectului alianțelor de cumpărare, acordând astfel o atenție deosebită garantării unei concurențe loiale și unei mai mari transparențe în practicile comerciale ale lanțurilor de supermarketuri și hipermarketuri, în special în cazul în care astfel de practici afectează valoarea mărcii și alegerea produselor sau limitează inovarea sau comparabilitatea prețurilor; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ia act de faptul că Regulamentul de exceptare pe categorii aplicabil acordurilor verticale (VBER) (21) și orientările privind restricțiile verticale (22) au fost adaptate în mod inadecvat la evoluțiile recente ale pieței, în special la creșterea vânzărilor online și a platformelor online; ia act, de asemenea, de faptul că, în prezent, Comisia lucrează la propunerea sa de a adapta mai bine regulamentul și orientările; subliniază că există preocupări în ceea ce privește sectorul bunurilor de folosință îndelungată, în care producătorii concurează direct cu rețeaua de distribuție prin modificarea condițiilor contractuale ale relației de distribuție verticală, plasând astfel distribuitorii într-o poziție dezavantajoasă din punct de vedere concurențial și scoțând de pe piață IMM-urile; subliniază că digitalizarea sectorului bunurilor de folosință îndelungată ridică, de asemenea, semne de întrebare în ceea ce privește concurența; solicită Comisiei să se asigure că orice revizuire viitoare ia în considerare utilizarea abuzivă a acordurilor de distribuție selectivă, a etichetării și a altor măsuri de prevenire a achiziționării, distribuției și revânzării de bunuri la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

74.

| 75. | consideră că distincția făcută în proiectul de orientări pentru revizuirea VBER între menținerea prețurilor de revânzare (IPR), care denaturează piața, și prețul minim promovat (PMA), care ar putea să se permită în anumite circumstanțe și condiții, ar putea constitui un instrument de sprijinire a IMM-urilor pentru a face față unei concurențe agresive în materie de prețuri pe piețele online; solicită, în acest scop, Comisiei să clarifice în orientări condițiile în care PMA nu constituie IPR; |
| --- | --- |

75.

| 76. | își reiterează apelul adresat Comisiei de a aborda efectul anticoncurențial al constrângerilor teritoriale în materie de aprovizionare, în vederea realizării unei piețe unice pe deplin funcționale și a valorificării potențialelor sale beneficii pentru consumatori; reafirmă că constrângerile teritoriale în materie de aprovizionare pot apărea prin diferite practici, cum ar fi refuzul de a furniza, amenințarea cu încetarea aprovizionării către un anumit distribuitor, limitarea cantităților disponibile spre vânzare, diferențierea fără explicație a gamelor de produse și a prețurilor între statele membre și limitarea opțiunilor lingvistice pentru ambalajul produselor; |
| --- | --- |

76.

| 77. | reamintește invitația sa anterioară adresată Comisiei de a monitoriza și de a suprima orice formă de geoblocare nejustificată și alte bariere din calea vânzărilor online transfrontaliere care persistă, astfel cum au fost identificate în prima reexaminare pe termen scurt a Regulamentului privind geoblocarea (23); ia act de lansarea dialogului cu părțile interesate în acest context; |
| --- | --- |

77.

| 78. | subliniază importanța cooperării dintre autoritățile naționale din domeniul concurenței în cadrul Rețelei europene în domeniul concurenței (REC); subliniază că contribuția lor la aplicare reprezintă o piatră de temelie a Actului legislativ privind piețele digitale în forma sa actuală; invită Comisia să evalueze în detaliu punerea în aplicare a Directivei (UE) 2019/1 (24); salută transpunerea Directivei (UE) 2019/1 în legislația națională a statelor membre, fapt care consolidează capacitatea autorităților naționale de concurență de a aplica cu o eficiență sporită politica în domeniul concurenței; subliniază că capacitățile consolidate de investigare și de luare a deciziilor ale autorităților naționale de concurență, precum și existența unor niveluri suficiente de resurse umane și financiare vor permite o aplicare îmbunătățită a normelor în materie de concurență, în mod independent și imparțial; recomandă creșterea capacității de analiză a autorităților naționale de concurență pentru a le permite să abordeze mai bine complexitățile care decurg din aplicarea legislației concurenței pe piețele digitale; recomandă, de asemenea, ca autoritățile naționale de concurență să colaboreze la împărtășirea bunelor practici și să colaboreze cu alte autorități competente, adoptând o abordare multidisciplinară pentru eliminarea compartimentărilor existente în materie de aplicare a legii, deoarece comportamentul anticoncurențial poate afecta, de asemenea, domeniul protecției datelor sau al legislației în materie de protecție a consumatorilor; |
| --- | --- |

78.

| 79. | subliniază importanța garanțiilor de independență pentru autoritățile naționale de supraveghere și de concurență și reafirmă necesitatea tot mai mare de a asigura canale mai eficiente de comunicare, informare și cooperare la nivelul UE; subliniază, în această privință, necesitatea de a pune la dispoziția acestor autorități resursele umane, financiare și tehnologice necesare pentru îndeplinirea corespunzătoare a sarcinilor; accentuează, în sfârșit, importanța menținerii celor mai stricte cerințe de transparență și independență în ceea ce privește mandatele acestor autorități, de la mecanismele de numire până la normele privind accesul la informație; |
| --- | --- |

79.

| 80. | subliniază că asigurarea respectării legii trebuie să rămână independentă și să beneficieze de instrumente de examinare adecvate scopului și de resurse umane cu calificări adecvate, pentru a gestiona eficient tipurile de cazuri din ce în ce mai numeroase și mai dificile; |
| --- | --- |

80.

| 81. | reamintește că nu a putut fi efectuată o analiză aprofundată a Directivei 2014/104/UE (25) din cauza întârzierii transpunerii și a lipsei de informații relevante cu privire la cauzele judiciare; invită totuși Comisia să monitorizeze în permanență punerea în aplicare a directivei și să publice rezultatele analizei; |
| --- | --- |

81.

| 82. | consideră că Parlamentul ar trebui să aibă un rol activ în dezbaterea politică privind politica în domeniul concurenței; observă că Parlamentul ar trebui să fie implicat într-o mai mare măsură în calitate de observator în activitățile grupurilor de lucru și ale grupurilor de experți, cum ar fi Rețeaua Internațională pentru Concurență și OCDE, pentru a dobândi mai multe cunoștințe în acest domeniu și a fi la curent cu evoluțiile din cadrul acestuia și, deci, pentru a fi mai bine pregătit în calitate de colegiuitor; subliniază că Parlamentul ar trebui să participe la Săptămânile UE ale concurenței și la alte reuniuni la care sunt invitați reprezentanți ai statelor membre; observă că Grupul de lucru în domeniul concurenței este un instrument util de încurajare a schimburilor dintre Parlamentul European și DG COMP; |
| --- | --- |

82.

| 83. | condamnă agresiunea militară neprovocată și nejustificată a Rusiei împotriva Ucrainei; salută măsurile extraordinare pe care UE le pune în aplicare pentru a ajuta poporul ucrainean; sprijină măsurile care vizează ONG-urile și întreprinderile care îi ajută pe refugiați să fugă în Uniune din țările afectate de război; |
| --- | --- |

83.

| 84. | invită Comisia să monitorizeze îndeaproape situația și, dacă este cazul, să utilizeze flexibilitatea necesară a cadrului UE privind ajutoarele de stat pentru a le permite statelor membre să ofere sprijin întreprinderilor și sectoarelor cel mai grav afectate de actuala agresiune militară rusă împotriva Ucrainei și care vor fi afectate de sancțiunile impuse Rusiei; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor naționale ale statelor membre și autorităților naționale și, după caz, regionale din domeniul concurenței ale statelor membre. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  JO C 67, 8.2.2022, p. 2.

(2)  JO C 362, 8.9.2021, p. 22.

(3)  Raportul Comisiei din 23 noiembrie 2021 intitulat „Primul raport anual privind examinarea investițiilor străine directe în Uniune” (COM(2021)0714).

(4)  JO L 11, 14.1.2019, p. 3.

(5)  https://ec.europa.eu/competition-policy/system/files/2021-06/kd0221712enn_market_definition_notice_2021_1.pdf

(6)  Comisia Europeană, Direcția Generală Concurență, Montjoye, Y., Schweitzer, H., Crémer, J., „Competition policy for the digital era”, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2019, https://data.europa.eu/doi/10.2763/407537.

(7)  Comisia Europeană, Agenția Executivă pentru Consumatori, Sănătate, Agricultură și Alimente, „Consumer vulnerability across key markets in the European Union: final report”, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016, https://data.europa.eu/doi/10.2818/056024.

(8)  JO L 243, 9.7.2021, p. 1.

(9)  JO C 80, 18.2.2022, p. 1.

(10)  JO C 508, 16.12.2021, p. 1.

(11)  JO L 270, 29.7.2021, p. 39.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0441.

(13)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

(14)  Directiva (UE) 2018/958 a Parlamentului European și a Consiliului din 28 iunie 2018 privind efectuarea unui test de proporționalitate înainte de adoptarea unor noi reglementări referitoare la profesii (JO L 173, 9.7.2018, p. 25).

(15)  Hotărârea Tribunalului din 10 noiembrie 2021, Google și Alphabet/Comisia, T-612/17, ECLI:EU:T:2021:763.

(16)  Ibid.

(17)  Raportul special nr. 24/2020 al Curții de Conturi Europene din 19 noiembrie 2020, Procedurile Comisiei în materie de antitrust și de control al concentrărilor economice la nivelul UE: supravegherea pieței trebuie intensificată.

(18)  JO L 187, 26.6.2014, p. 1.

(19)  JO L 352, 24.12.2013, p. 1.

(20)  Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (JO L 24, 29.1.2004, p. 1).

(21)  Regulamentul (UE) nr. 330/2010 al Comisiei din 20 aprilie 2010 privind aplicarea articolului 101 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene categoriilor de acorduri verticale și practici concertate (JO L 102, 23.4.2010, p. 1).

(22)  JO C 130, 19.5.2010, p. 1.

(23)  Regulamentul (UE) 2018/302 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 februarie 2018 privind prevenirea geoblocării nejustificate și a altor forme de discriminare bazate pe cetățenia sau naționalitatea, domiciliul sau sediul clienților pe piața internă (JO L 60 I, 2.3.2018, p. 1).

(24)  JO L 11, 14.1.2019, p. 3.

(25)  JO L 349, 5.12.2014, p. 1.

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/137 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/137

---

P9_TA(2022)0203

Amenințări la adresa stabilității, a securității și a democrației în Africa de Vest și Sahel

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la amenințările la adresa stabilității, a securității și a democrației în Africa de Vest și Sahel (2022/2650(RSP))

(2022/C 465/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2020 referitoare la cooperarea UE-Africa în domeniul securității în Sahel, Africa de Vest și Cornul Africii (1) și rezoluția sa din 25 martie 2021 intitulată „O nouă strategie UE-Africa – un parteneriat pentru o dezvoltare durabilă și favorabilă incluziunii” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2020 referitoare la cooperarea UE-Africa în domeniul securității în Sahel, Africa de Vest și Cornul Africii (1) și rezoluția sa din 25 martie 2021 intitulată „O nouă strategie UE-Africa – un parteneriat pentru o dezvoltare durabilă și favorabilă incluziunii” (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 referitoare la situația din Ciad (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 referitoare la situația din Ciad (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2021 referitoare la încălcările drepturilor omului săvârșite de companiile militare și de securitate private, în special de Grupul Wagner (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2021 referitoare la încălcările drepturilor omului săvârșite de companiile militare și de securitate private, în special de Grupul Wagner (4),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 17 februarie 2022 intitulate „Punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune – raportul anual pe 2021” (5) și „Punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2021” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 17 februarie 2022 intitulate „Punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune – raportul anual pe 2021” (5) și „Punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2021” (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (7),

| — | având în vedere cea de-a 41-a Adunare Parlamentară Paritară (APP) dintre Organizația statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) și UE, care a avut loc la Strasbourg, Franța, în perioada 1-3 aprilie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 41-a Adunare Parlamentară Paritară (APP) dintre Organizația statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) și UE, care a avut loc la Strasbourg, Franța, în perioada 1-3 aprilie 2022,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional din 1966 cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional din 1966 cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Protocolul privind democrația și buna guvernanță al Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS), |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul privind democrația și buna guvernanță al Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS),

| — | având în vedere Agenda 2063 a Uniunii Africane (UA), |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2063 a Uniunii Africane (UA),

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și ale popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și ale popoarelor,

| — | având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (UNCAC), care a intrat în vigoare la 14 decembrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (UNCAC), care a intrat în vigoare la 14 decembrie 2005,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (8) („Acordul de la Cotonou”), modificat în 2005 și 2010 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (8) („Acordul de la Cotonou”), modificat în 2005 și 2010 (9),

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD), în special ODD 16 de promovare a unor societăți juste, pașnice și incluzive pentru o dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD), în special ODD 16 de promovare a unor societăți juste, pașnice și incluzive pentru o dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) – Europa globală (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) – Europa globală (10),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 martie 2020 intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 martie 2020 intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (JOIN(2020)0004),

| — | având în vedere Strategia pentru securitate și dezvoltare a Grupului celor cinci țări din Sahel (G5 Sahel) din septembrie 2016, Cadrul de acțiuni prioritare integrate din februarie 2020, Alianța pentru Sahel și Parteneriatul pentru securitate și stabilitate în Sahel, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia pentru securitate și dezvoltare a Grupului celor cinci țări din Sahel (G5 Sahel) din septembrie 2016, Cadrul de acțiuni prioritare integrate din februarie 2020, Alianța pentru Sahel și Parteneriatul pentru securitate și stabilitate în Sahel,

| — | având în vedere declarația comună a membrilor Consiliului European și a statelor membre ale Grupului G5 Sahel din 28 aprilie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a membrilor Consiliului European și a statelor membre ale Grupului G5 Sahel din 28 aprilie 2020,

| — | având în vedere comunicatul comun cu ocazia celei de-a doua reuniuni ministeriale a miniștrilor afacerilor externe din Uniunea Africană (UA) și UE din 25-26 octombrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul comun cu ocazia celei de-a doua reuniuni ministeriale a miniștrilor afacerilor externe din Uniunea Africană (UA) și UE din 25-26 octombrie 2021,

| — | având în vedere Conferința privind regiunea Sahel, care a avut loc la Paris la 17 februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința privind regiunea Sahel, care a avut loc la Paris la 17 februarie 2022,

| — | având în vedere declarația comună cu ocazia celui de-al șaselea summit UA-UE din 17-18 februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună cu ocazia celui de-al șaselea summit UA-UE din 17-18 februarie 2022,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 21 februarie 2022 privind prelungirea și consolidarea punerii în aplicare a conceptului prezențelor maritime coordonate în Golful Guineei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 21 februarie 2022 privind prelungirea și consolidarea punerii în aplicare a conceptului prezențelor maritime coordonate în Golful Guineei,

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2020/253 a Consiliului din 25 februarie 2020 de modificare a Deciziei (PESC) 2018/906 de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru Sahel (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2020/253 a Consiliului din 25 februarie 2020 de modificare a Deciziei (PESC) 2018/906 de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru Sahel (11),

| — | având în vedere Rezoluția 2590 (2021) a Consiliului de Securitate al ONU din 30 august 2021 privind reînnoirea sancțiunilor impuse prin Rezoluția 2374 (2017) a Consiliului de Securitate și prelungirea mandatului grupului de experți privind Mali până la 30 septembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2590 (2021) a Consiliului de Securitate al ONU din 30 august 2021 privind reînnoirea sancțiunilor impuse prin Rezoluția 2374 (2017) a Consiliului de Securitate și prelungirea mandatului grupului de experți privind Mali până la 30 septembrie 2022,

| — | având în vedere raportul Secretarului General al Consiliului de Securitate al ONU din 11 noiembrie 2021 privind Forța comună a Grupului celor cinci pentru Sahel, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al Consiliului de Securitate al ONU din 11 noiembrie 2021 privind Forța comună a Grupului celor cinci pentru Sahel,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU A/ES-11/1 din 1 martie 2022 privind agresiunea împotriva Ucrainei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU A/ES-11/1 din 1 martie 2022 privind agresiunea împotriva Ucrainei,

| — | având în vedere Agenda ONU privind femeile, pacea și securitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda ONU privind femeile, pacea și securitatea,

| — | având în vedere comunicatul Consiliului pentru pace și securitate al UA din 31 ianuarie 2022 privind situația din Burkina Faso, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul Consiliului pentru pace și securitate al UA din 31 ianuarie 2022 privind situația din Burkina Faso,

| — | având în vedere comunicatul președintelui Comisiei UA din 6 august 2021 în urma atacurilor teroriste împotriva Burkina Faso, Mali, Niger și Ciad, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul președintelui Comisiei UA din 6 august 2021 în urma atacurilor teroriste împotriva Burkina Faso, Mali, Niger și Ciad,

| — | având în vedere comunicatul președintelui Comisiei UA din 24 ianuarie 2022 privind situația din Burkina Faso, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul președintelui Comisiei UA din 24 ianuarie 2022 privind situația din Burkina Faso,

| — | având în vedere summitul extraordinar al Autorității ECOWAS a șefilor de stat și de guvern din 3 februarie 2022 privind situația politică din Burkina Faso, Guineea și Mali, |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul extraordinar al Autorității ECOWAS a șefilor de stat și de guvern din 3 februarie 2022 privind situația politică din Burkina Faso, Guineea și Mali,

| — | având în vedere declarația Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Josep Borrell, din 26 ianuarie 2022 referitoare la Burkina Faso, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Josep Borrell, din 26 ianuarie 2022 referitoare la Burkina Faso,

| — | având în vedere rezoluția APP ACP-UE adoptată la 21 iunie 2017 referitoare la situația de securitate în regiunea sahelo-sahariană, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția APP ACP-UE adoptată la 21 iunie 2017 referitoare la situația de securitate în regiunea sahelo-sahariană,

| — | având în vedere rezoluțiile APP ACP-UE din 11 martie 2021 referitoare la democrație și respectarea constituțiilor în țările UE și ACP, din 28 septembrie 2021 referitoare la rolul pe care parlamentele îl pot juca în consolidarea securității internaționale și din 21 noiembrie 2019 referitoare la impactul platformelor de comunicare socială asupra guvernanței, dezvoltării, democrației și stabilității, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile APP ACP-UE din 11 martie 2021 referitoare la democrație și respectarea constituțiilor în țările UE și ACP, din 28 septembrie 2021 referitoare la rolul pe care parlamentele îl pot juca în consolidarea securității internaționale și din 21 noiembrie 2019 referitoare la impactul platformelor de comunicare socială asupra guvernanței, dezvoltării, democrației și stabilității,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât în regiunile în cauză, pericolele tot mai mari reprezentate de sărăcie, lipsa accesului la servicii sociale de bază, schimbările climatice, grupările armate teroriste, creșterea violenței intercomunitare pentru accesul la terenuri și resurse, insecuritatea alimentară, strămutarea persoanelor și violența de gen au dus la un context complex de instabilitate și insecuritate; |
| --- | --- |

A.

întrucât în regiunile în cauză, pericolele tot mai mari reprezentate de sărăcie, lipsa accesului la servicii sociale de bază, schimbările climatice, grupările armate teroriste, creșterea violenței intercomunitare pentru accesul la terenuri și resurse, insecuritatea alimentară, strămutarea persoanelor și violența de gen au dus la un context complex de instabilitate și insecuritate;

| B. | întrucât Sahel și Africa de Vest joacă un rol esențial în securitatea și stabilitatea întregului continent african; întrucât situația de securitate din aceste regiuni s-a deteriorat semnificativ în ultimii ani, ceea ce reprezintă un pericol pentru stabilitatea regională și internațională; întrucât violențele în Sahel au crescut continuu de la căderea regimului Gaddafi din Libia în 2011 și, prin urmare, Sahel este una dintre regiunile cele mai afectate de proliferarea armelor ilicite de calibru mic; întrucât Sahel este una dintre cele mai sărace regiuni din lume; |
| --- | --- |

B.

întrucât Sahel și Africa de Vest joacă un rol esențial în securitatea și stabilitatea întregului continent african; întrucât situația de securitate din aceste regiuni s-a deteriorat semnificativ în ultimii ani, ceea ce reprezintă un pericol pentru stabilitatea regională și internațională; întrucât violențele în Sahel au crescut continuu de la căderea regimului Gaddafi din Libia în 2011 și, prin urmare, Sahel este una dintre regiunile cele mai afectate de proliferarea armelor ilicite de calibru mic; întrucât Sahel este una dintre cele mai sărace regiuni din lume;

| C. | întrucât în 2013, la cererea guvernului din Mali, armata franceză a lansat operațiunea Serval pentru a-i îndepărta pe jihadiști și alte grupări militare rebele din nordul statului Mali, care începuseră să forțeze avansarea spre centrul țării; întrucât armata franceză a îndeplinit cu succes obiectivul acestei misiuni; |
| --- | --- |

C.

întrucât în 2013, la cererea guvernului din Mali, armata franceză a lansat operațiunea Serval pentru a-i îndepărta pe jihadiști și alte grupări militare rebele din nordul statului Mali, care începuseră să forțeze avansarea spre centrul țării; întrucât armata franceză a îndeplinit cu succes obiectivul acestei misiuni;

| D. | întrucât în ultimii ani au fost lansate numeroase misiuni și inițiative internaționale, printre care Misiunea multidimensională integrată a ONU de stabilizare în Mali (MINUSMA) în 2013, Misiunea Uniunii Europene de consolidare a capacităților în Niger în 2012, Misiunea Uniunii Europene de instruire a forțelor armate din Mali în 2013, Misiunea Uniunii Europene de consolidare a capacităților în Mali în 2014, operațiunea Barkhane în 2014, G5 Sahel în 2014, Forța comună a G5 Sahel în 2017, Alianța pentru Sahel în 2017, Coaliția pentru Sahel în 2020 și Grupul operativ Takuba în 2020; întrucât în ultimul deceniu, instituțiile africane de securitate au trimis mii de membri ai personalului lor în operațiuni de pace pe continent; întrucât aceste intervenții tot nu au avut capacitatea de a soluționa problemele de securitate din regiune; |
| --- | --- |

D.

întrucât în ultimii ani au fost lansate numeroase misiuni și inițiative internaționale, printre care Misiunea multidimensională integrată a ONU de stabilizare în Mali (MINUSMA) în 2013, Misiunea Uniunii Europene de consolidare a capacităților în Niger în 2012, Misiunea Uniunii Europene de instruire a forțelor armate din Mali în 2013, Misiunea Uniunii Europene de consolidare a capacităților în Mali în 2014, operațiunea Barkhane în 2014, G5 Sahel în 2014, Forța comună a G5 Sahel în 2017, Alianța pentru Sahel în 2017, Coaliția pentru Sahel în 2020 și Grupul operativ Takuba în 2020; întrucât în ultimul deceniu, instituțiile africane de securitate au trimis mii de membri ai personalului lor în operațiuni de pace pe continent; întrucât aceste intervenții tot nu au avut capacitatea de a soluționa problemele de securitate din regiune;

| E. | întrucât peste 200 de membri ai forțelor ONU de menținere a păcii și peste 50 de soldați francezi ai misiunilor Serval și Barkhane, precum și numeroși soldați africani au fost uciși în timpul luptelor pentru securitatea regiunii Sahel; întrucât numeroși soldați europeni și ai ONU au fost răniți în timpul desfășurării misiunilor lor în regiune; |
| --- | --- |

E.

întrucât peste 200 de membri ai forțelor ONU de menținere a păcii și peste 50 de soldați francezi ai misiunilor Serval și Barkhane, precum și numeroși soldați africani au fost uciși în timpul luptelor pentru securitatea regiunii Sahel; întrucât numeroși soldați europeni și ai ONU au fost răniți în timpul desfășurării misiunilor lor în regiune;

| F. | întrucât în ciuda numeroaselor eforturi de menținere a păcii depuse de țările din Sahel și de comunitatea internațională, situația din regiune rămâne foarte instabilă; întrucât grupări teroriste, inclusiv teroriști islamiști afiliați cu ISIS, cum ar fi Boko Haram și Statul Islamic din provincia Africa de Vest (ISWAP), și-au sporit prezența în Sahel și în regiunea Africii de Vest și sunt responsabile de ucideri în masă, acte de tortură, violențe sexuale, dispariții forțate, jafuri și strămutări forțate; întrucât în 2020 s-a înregistrat o creștere semnificativă a numărului de asasinate atribuite, printre altele, violenței islamiste, fiind raportate în total 4 250 de decese, potrivit Centrului african pentru studii strategice; întrucât peste 7,7 milioane de persoane au fost strămutate forțat în șapte țări din Sahel; întrucât în prezent există aproximativ 3 milioane de persoane strămutate intern în această regiune; |
| --- | --- |

F.

întrucât în ciuda numeroaselor eforturi de menținere a păcii depuse de țările din Sahel și de comunitatea internațională, situația din regiune rămâne foarte instabilă; întrucât grupări teroriste, inclusiv teroriști islamiști afiliați cu ISIS, cum ar fi Boko Haram și Statul Islamic din provincia Africa de Vest (ISWAP), și-au sporit prezența în Sahel și în regiunea Africii de Vest și sunt responsabile de ucideri în masă, acte de tortură, violențe sexuale, dispariții forțate, jafuri și strămutări forțate; întrucât în 2020 s-a înregistrat o creștere semnificativă a numărului de asasinate atribuite, printre altele, violenței islamiste, fiind raportate în total 4 250 de decese, potrivit Centrului african pentru studii strategice; întrucât peste 7,7 milioane de persoane au fost strămutate forțat în șapte țări din Sahel; întrucât în prezent există aproximativ 3 milioane de persoane strămutate intern în această regiune;

| G. | întrucât nevoile umanitare au crescut ca urmare a diferitelor crize interconectate; întrucât în prezent 20 de milioane de persoane au nevoie urgentă de ajutor umanitar în centrul regiunii Sahel; întrucât femeile și copiii sunt deosebit de vulnerabili și afectați de criză; |
| --- | --- |

G.

întrucât nevoile umanitare au crescut ca urmare a diferitelor crize interconectate; întrucât în prezent 20 de milioane de persoane au nevoie urgentă de ajutor umanitar în centrul regiunii Sahel; întrucât femeile și copiii sunt deosebit de vulnerabili și afectați de criză;

| H. | întrucât securitatea, dezvoltarea și protecția drepturilor fundamentale ale omului se consolidează reciproc și sunt necesare pentru instaurarea unei păci durabile; întrucât o astfel de pace sustenabilă va fi realizată numai combătând cauzele profunde ale insecurității, inclusiv sărăcia, corupția, foametea și penuria de resurse; |
| --- | --- |

H.

întrucât securitatea, dezvoltarea și protecția drepturilor fundamentale ale omului se consolidează reciproc și sunt necesare pentru instaurarea unei păci durabile; întrucât o astfel de pace sustenabilă va fi realizată numai combătând cauzele profunde ale insecurității, inclusiv sărăcia, corupția, foametea și penuria de resurse;

| I. | întrucât problemele în materie de securitate din Africa de Vest și Sahel diferă prin natura lor de la o țară la alta; întrucât aceste probleme includ activitățile organizațiilor teroriste care au legături cu rețelele jihadiste internaționale, conflictele etnice și tribale, ciocnirile pentru accesul la resursele naturale, activitățile extrajudiciare ale milițiilor și ale firmelor de securitate, rebeliunile armate, conflictele separatiste și violența politică și electorală; |
| --- | --- |

I.

întrucât problemele în materie de securitate din Africa de Vest și Sahel diferă prin natura lor de la o țară la alta; întrucât aceste probleme includ activitățile organizațiilor teroriste care au legături cu rețelele jihadiste internaționale, conflictele etnice și tribale, ciocnirile pentru accesul la resursele naturale, activitățile extrajudiciare ale milițiilor și ale firmelor de securitate, rebeliunile armate, conflictele separatiste și violența politică și electorală;

| J. | întrucât securitatea Europei și cea a Africii sunt strâns interconectate; întrucât teroriștii, grupările armate, milițiile și traficanții exploatează o serie de probleme complexe care se suprapun în regiune, inclusiv sărăcia, lipsa accesului la servicii sociale de bază, insecuritatea alimentară, despăduririle, degradarea mediului, instituțiile slabe, corupția și lipsa încrederii în stat; |
| --- | --- |

J.

întrucât securitatea Europei și cea a Africii sunt strâns interconectate; întrucât teroriștii, grupările armate, milițiile și traficanții exploatează o serie de probleme complexe care se suprapun în regiune, inclusiv sărăcia, lipsa accesului la servicii sociale de bază, insecuritatea alimentară, despăduririle, degradarea mediului, instituțiile slabe, corupția și lipsa încrederii în stat;

| K. | întrucât schimbările climatice au un impact grav în regiune; întrucât acest lucru poate accentua destabilizarea; întrucât există un risc grav de radicalizare din cauza marginalizării economice, sociale și de mediu în Africa de Vest și Sahel; |
| --- | --- |

K.

întrucât schimbările climatice au un impact grav în regiune; întrucât acest lucru poate accentua destabilizarea; întrucât există un risc grav de radicalizare din cauza marginalizării economice, sociale și de mediu în Africa de Vest și Sahel;

| L. | întrucât povara datoriei contribuie la pericolul la adresa stabilității generale a țărilor din regiunea Sahel și din regiunea Africii de Vest; |
| --- | --- |

L.

întrucât povara datoriei contribuie la pericolul la adresa stabilității generale a țărilor din regiunea Sahel și din regiunea Africii de Vest;

| M. | întrucât capacitatea de a combate aceste probleme de securitate a fost slăbită și mai mult de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

M.

întrucât capacitatea de a combate aceste probleme de securitate a fost slăbită și mai mult de pandemia de COVID-19;

| N. | întrucât consolidarea democratică a Africii de Vest și a Sahelului este subminată și mai mult de loviturile de stat militare, de modificările constituționale nedemocratice, de reprimarea protestelor populare, de restricțiile privind libertatea de întrunire și de exprimare și libertatea presei și de restricțiile impuse partidelor de opoziție și politicienilor; |
| --- | --- |

N.

întrucât consolidarea democratică a Africii de Vest și a Sahelului este subminată și mai mult de loviturile de stat militare, de modificările constituționale nedemocratice, de reprimarea protestelor populare, de restricțiile privind libertatea de întrunire și de exprimare și libertatea presei și de restricțiile impuse partidelor de opoziție și politicienilor;

| O. | întrucât, pe lângă pericolele la adresa securității, consolidarea democratică în Africa de Vest și Sahel este subminată și de corupție, de reprimarea protestelor și a întrunirilor populației, de restricțiile privind libertatea de exprimare și a presei, de restricțiile impuse partidelor de opoziție și politicienilor, de nerespectarea limitelor mandatului prezidențial și a altor dispoziții constituționale, precum și de problemele legate de capacitatea de a organiza alegeri incluzive și transparente pentru populațiile strămutate; |
| --- | --- |

O.

întrucât, pe lângă pericolele la adresa securității, consolidarea democratică în Africa de Vest și Sahel este subminată și de corupție, de reprimarea protestelor și a întrunirilor populației, de restricțiile privind libertatea de exprimare și a presei, de restricțiile impuse partidelor de opoziție și politicienilor, de nerespectarea limitelor mandatului prezidențial și a altor dispoziții constituționale, precum și de problemele legate de capacitatea de a organiza alegeri incluzive și transparente pentru populațiile strămutate;

| P. | întrucât UE, UA, ECOWAS și alte organizații internaționale au desfășurat misiuni de observare a alegerilor în țările din Africa de Vest și din Sahel în ultimii 20 ani; întrucât au fost publicate rapoarte cuprinzătoare care includ recomandări substanțiale pentru realizarea de reforme, dintre care doar unele au fost adoptate; |
| --- | --- |

P.

întrucât UE, UA, ECOWAS și alte organizații internaționale au desfășurat misiuni de observare a alegerilor în țările din Africa de Vest și din Sahel în ultimii 20 ani; întrucât au fost publicate rapoarte cuprinzătoare care includ recomandări substanțiale pentru realizarea de reforme, dintre care doar unele au fost adoptate;

| Q. | întrucât potrivit indicelui de percepție a corupției din 2021, nivelurile corupției sunt inegale în Africa de Vest, Cabo Verde și Senegal fiind printre țările cu cele mai bune rezultate în ceea ce privește reformele anticorupție, iar Liberia, Mali și Nigeria fiind printre cele mai în urmă; |
| --- | --- |

Q.

întrucât potrivit indicelui de percepție a corupției din 2021, nivelurile corupției sunt inegale în Africa de Vest, Cabo Verde și Senegal fiind printre țările cu cele mai bune rezultate în ceea ce privește reformele anticorupție, iar Liberia, Mali și Nigeria fiind printre cele mai în urmă;

| R. | întrucât dificultățile tot mai mari în materie de securitate și nemulțumirea publică față de guverne și comunitatea internațională au condus la o serie de demonstrații publice în cadrul cărora s-au cerut noi reforme guvernamentale și îmbunătățirea situației de securitate; întrucât acuzațiile de corupție și nepotism împotriva autorităților guvernamentale regionale persistă de foarte mult timp și au condus la un declin constant al încrederii și satisfacției față de guverne și instituțiile acestora; |
| --- | --- |

R.

întrucât dificultățile tot mai mari în materie de securitate și nemulțumirea publică față de guverne și comunitatea internațională au condus la o serie de demonstrații publice în cadrul cărora s-au cerut noi reforme guvernamentale și îmbunătățirea situației de securitate; întrucât acuzațiile de corupție și nepotism împotriva autorităților guvernamentale regionale persistă de foarte mult timp și au condus la un declin constant al încrederii și satisfacției față de guverne și instituțiile acestora;

| S. | întrucât starea generală a democrației și a cooperării în materie de securitate în Sahel a suferit regrese enorme atunci când armatele din Mali și Burkina Faso au răsturnat guvernele din țările lor, evenimente care s-au petrecut în Mali în august 2020 și din nou în mai 2021, când armata a răsturnat chiar guvernul pe care îl instalase anterior, iar apoi în ianuarie 2022, când a avut loc o lovitură de stat în Burkina Faso; întrucât acest lucru reflectă o criză adânc înrădăcinată în regiune; |
| --- | --- |

S.

întrucât starea generală a democrației și a cooperării în materie de securitate în Sahel a suferit regrese enorme atunci când armatele din Mali și Burkina Faso au răsturnat guvernele din țările lor, evenimente care s-au petrecut în Mali în august 2020 și din nou în mai 2021, când armata a răsturnat chiar guvernul pe care îl instalase anterior, iar apoi în ianuarie 2022, când a avut loc o lovitură de stat în Burkina Faso; întrucât acest lucru reflectă o criză adânc înrădăcinată în regiune;

| T. | întrucât ECOWAS și UA au organizat în numeroase ocazii schimburi și vizite în Mali și Burkina Faso pentru a media situația și a obține compromisuri între diferiții actori; întrucât în numeroase ocazii, ECOWAS a subliniat importanța stabilirii unui calendar clar pentru revenirea la procese democratice, inclusiv stabilirea unei date din viitorul apropiat pentru alegeri democratice; |
| --- | --- |

T.

întrucât ECOWAS și UA au organizat în numeroase ocazii schimburi și vizite în Mali și Burkina Faso pentru a media situația și a obține compromisuri între diferiții actori; întrucât în numeroase ocazii, ECOWAS a subliniat importanța stabilirii unui calendar clar pentru revenirea la procese democratice, inclusiv stabilirea unei date din viitorul apropiat pentru alegeri democratice;

| U. | întrucât după lovitura de stat din Guineea din septembrie 2021 și arestarea președintelui Alpha Condé, care a fost eliberat recent, țara va rămâne exclusă din ECOWAS până la restabilirea ordinii constituționale; întrucât autorităților militare li s-a acordat ca termen data de 25 aprilie 2022 pentru a furniza detalii cu privire la planul lor de tranziție; întrucât la data respectivă, autoritățile au cerut un alt termen pentru prezentarea calendarului tranziției; |
| --- | --- |

U.

întrucât după lovitura de stat din Guineea din septembrie 2021 și arestarea președintelui Alpha Condé, care a fost eliberat recent, țara va rămâne exclusă din ECOWAS până la restabilirea ordinii constituționale; întrucât autorităților militare li s-a acordat ca termen data de 25 aprilie 2022 pentru a furniza detalii cu privire la planul lor de tranziție; întrucât la data respectivă, autoritățile au cerut un alt termen pentru prezentarea calendarului tranziției;

| V. | întrucât respectarea ordinii constituționale naționale și a statului de drept este la fel de vitală pentru asigurarea păcii și a stabilității ca și pentru combaterea terorismului și asigurarea securității militare; întrucât respectarea principiilor democratice, inclusiv organizarea de alegeri transparente și incluzive, are o importanță fundamentală pentru a asigura faptul că guvernele au mandate publice extinse; întrucât cetățenii sprijină procesele democratice reale și doresc o participare corectă la acestea; |
| --- | --- |

V.

întrucât respectarea ordinii constituționale naționale și a statului de drept este la fel de vitală pentru asigurarea păcii și a stabilității ca și pentru combaterea terorismului și asigurarea securității militare; întrucât respectarea principiilor democratice, inclusiv organizarea de alegeri transparente și incluzive, are o importanță fundamentală pentru a asigura faptul că guvernele au mandate publice extinse; întrucât cetățenii sprijină procesele democratice reale și doresc o participare corectă la acestea;

| W. | întrucât implicarea parlamentelor naționale în procesul decizional în materie de securitate este esențială pentru dezvoltarea unei securități și a unei stabilități societale de lungă durată; |
| --- | --- |

W.

întrucât implicarea parlamentelor naționale în procesul decizional în materie de securitate este esențială pentru dezvoltarea unei securități și a unei stabilități societale de lungă durată;

| X. | întrucât securitatea, dezvoltarea și protecția drepturilor fundamentale ale omului se consolidează reciproc și sunt necesare pentru instaurarea unei păci durabile; |
| --- | --- |

X.

întrucât securitatea, dezvoltarea și protecția drepturilor fundamentale ale omului se consolidează reciproc și sunt necesare pentru instaurarea unei păci durabile;

| Y. | întrucât spațiul tot mai restrâns pe care îl au la dispoziție organizațiile societății civile și libertatea presei în unele țări din Africa de Vest și Sahel reprezintă provocări considerabile pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

Y.

întrucât spațiul tot mai restrâns pe care îl au la dispoziție organizațiile societății civile și libertatea presei în unele țări din Africa de Vest și Sahel reprezintă provocări considerabile pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale;

| Z. | întrucât Uniunea Europeană s-a angajat să sprijine securitatea și dezvoltarea Africii de Vest și a regiunii Sahel prin parteneriate politice, diplomatice și umanitare, inclusiv, printre altele, prin sprijin tehnic pentru reforma sectorului securității, instruirea militară și polițienească, procese electorale și asumarea răspunderii, precum și prin consolidarea societății civile; |
| --- | --- |

Z.

întrucât Uniunea Europeană s-a angajat să sprijine securitatea și dezvoltarea Africii de Vest și a regiunii Sahel prin parteneriate politice, diplomatice și umanitare, inclusiv, printre altele, prin sprijin tehnic pentru reforma sectorului securității, instruirea militară și polițienească, procese electorale și asumarea răspunderii, precum și prin consolidarea societății civile;

| AA. | întrucât UA este un partener apropiat al UE în eforturile de pace și stabilitate; întrucât obiectivele actorilor din domeniul securității regionale, inclusiv ECOWAS și Forța africană de intervenție rapidă a UA, coincid cu interesul UE de a ajuta țările aflate în dificultate să asigure pacea și prosperitatea; întrucât liderii UE și UA au convenit să stimuleze cooperarea în materie de pace și securitate pe continentul african; întrucât memorandumul de înțelegere UA-UE privind pacea, securitatea și guvernanța și Instrumentul european pentru pace sunt concepute pentru a combate instabilitatea, radicalizarea, extremismul violent și terorismul și pentru a aborda întregul ciclu al conflictului printr-o abordare integrată; |
| --- | --- |

AA.

întrucât UA este un partener apropiat al UE în eforturile de pace și stabilitate; întrucât obiectivele actorilor din domeniul securității regionale, inclusiv ECOWAS și Forța africană de intervenție rapidă a UA, coincid cu interesul UE de a ajuta țările aflate în dificultate să asigure pacea și prosperitatea; întrucât liderii UE și UA au convenit să stimuleze cooperarea în materie de pace și securitate pe continentul african; întrucât memorandumul de înțelegere UA-UE privind pacea, securitatea și guvernanța și Instrumentul european pentru pace sunt concepute pentru a combate instabilitatea, radicalizarea, extremismul violent și terorismul și pentru a aborda întregul ciclu al conflictului printr-o abordare integrată;

| AB. | întrucât G5 Sahel, care este sprijinit de UE și de UA, asigură securitatea și dezvoltarea regională, într-un efort de combatere a terorismului și de asigurare a stabilității în regiunea Sahel; întrucât G5 Sahel are dificultăți în a demonstra că face progrese și în a menține sprijinul public; întrucât activitățile finanțate de UE pentru prevenirea conflictelor, mediere, dialog și reconciliere sunt încă limitate; |
| --- | --- |

AB.

întrucât G5 Sahel, care este sprijinit de UE și de UA, asigură securitatea și dezvoltarea regională, într-un efort de combatere a terorismului și de asigurare a stabilității în regiunea Sahel; întrucât G5 Sahel are dificultăți în a demonstra că face progrese și în a menține sprijinul public; întrucât activitățile finanțate de UE pentru prevenirea conflictelor, mediere, dialog și reconciliere sunt încă limitate;

| AC. | întrucât toate eforturile depuse de comunitatea internațională includ componente foarte puternice legate de reforme democratice și în sectorul securității; întrucât majoritatea țărilor din regiune suferă din cauza incapacității statului de a pune în aplicare în mod eficace reformele atât de necesare; |
| --- | --- |

AC.

întrucât toate eforturile depuse de comunitatea internațională includ componente foarte puternice legate de reforme democratice și în sectorul securității; întrucât majoritatea țărilor din regiune suferă din cauza incapacității statului de a pune în aplicare în mod eficace reformele atât de necesare;

| AD. | întrucât prezența companiilor militare și de securitate private străine în Africa de Vest continuă să destabilizeze mediul politic și de securitate din regiune; întrucât așa-numitul Grup Wagner, un grup de mercenari împuternicit de guvernul rus, este prezent în Mali de când a fost chemat de junta militară la sfârșitul anului 2021; întrucât se presupune că Grupul Wagner se bazează pe infrastructură militară rusă, iar Ministerul Apărării din Rusia este implicat în finanțarea, recrutarea, formarea și protecția personalului operativ al Grupului Wagner; întrucât Grupul Wagner este acuzat de încălcări grave ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

AD.

întrucât prezența companiilor militare și de securitate private străine în Africa de Vest continuă să destabilizeze mediul politic și de securitate din regiune; întrucât așa-numitul Grup Wagner, un grup de mercenari împuternicit de guvernul rus, este prezent în Mali de când a fost chemat de junta militară la sfârșitul anului 2021; întrucât se presupune că Grupul Wagner se bazează pe infrastructură militară rusă, iar Ministerul Apărării din Rusia este implicat în finanțarea, recrutarea, formarea și protecția personalului operativ al Grupului Wagner; întrucât Grupul Wagner este acuzat de încălcări grave ale drepturilor omului;

| AE. | întrucât experții ONU au concluzionat în comun că Grupul Wagner a comis încălcări grave și sistematice ale drepturilor omului în Republica Centrafricană, inclusiv execuții sumare în masă, detenții arbitrare, violență sexuală, jafuri, dispariții forțate și tortură în timpul interogatoriilor; |
| --- | --- |

AE.

întrucât experții ONU au concluzionat în comun că Grupul Wagner a comis încălcări grave și sistematice ale drepturilor omului în Republica Centrafricană, inclusiv execuții sumare în masă, detenții arbitrare, violență sexuală, jafuri, dispariții forțate și tortură în timpul interogatoriilor;

| AF. | întrucât Rusia a răspândit și continuă să răspândească activ dezinformare în regiunea Sahel pentru a invalida legitimitatea inițiativelor europene menite să aducă stabilitate și securitate pentru a ajuta regiunea; |
| --- | --- |

AF.

întrucât Rusia a răspândit și continuă să răspândească activ dezinformare în regiunea Sahel pentru a invalida legitimitatea inițiativelor europene menite să aducă stabilitate și securitate pentru a ajuta regiunea;

| AG. | întrucât UE și misiunile sale din cadrul politicii de securitate și apărare comune au făcut obiectul unor campanii de dezinformare și trebuie să beneficieze urgent de mijloace pentru o comunicare strategică eficace; întrucât dezinformarea a ajuns până într-acolo încât armata franceză a fost acuzată pe nedrept de ucideri în masă în zona Gossi din Mali, deși există dovezi care arată că malieni și străini suspectați că aparțin Grupului Wagner sunt responsabili de fabricarea unei teribile înscenări care să inducă în eroare; |
| --- | --- |

AG.

întrucât UE și misiunile sale din cadrul politicii de securitate și apărare comune au făcut obiectul unor campanii de dezinformare și trebuie să beneficieze urgent de mijloace pentru o comunicare strategică eficace; întrucât dezinformarea a ajuns până într-acolo încât armata franceză a fost acuzată pe nedrept de ucideri în masă în zona Gossi din Mali, deși există dovezi care arată că malieni și străini suspectați că aparțin Grupului Wagner sunt responsabili de fabricarea unei teribile înscenări care să inducă în eroare;

| AH. | întrucât, ca urmare a numeroaselor obstacole create de autoritățile de tranziție din Mali, actorii internaționali au ajuns la concluzia că nu mai sunt îndeplinite condițiile pentru continuarea angajamentului lor militar în Mali; |
| --- | --- |

AH.

întrucât, ca urmare a numeroaselor obstacole create de autoritățile de tranziție din Mali, actorii internaționali au ajuns la concluzia că nu mai sunt îndeplinite condițiile pentru continuarea angajamentului lor militar în Mali;

| AI. | întrucât, la cererea partenerilor lor africani, actorii europeni și internaționali au convenit să își continue acțiunea comună împotriva terorismului în regiunea Sahel, inclusiv în Niger și în Golful Guineei, și au inițiat consultări politice și militare cu partenerii africani în vederea stabilirii condițiilor pentru această acțiune comună până în iunie 2022; |
| --- | --- |

AI.

întrucât, la cererea partenerilor lor africani, actorii europeni și internaționali au convenit să își continue acțiunea comună împotriva terorismului în regiunea Sahel, inclusiv în Niger și în Golful Guineei, și au inițiat consultări politice și militare cu partenerii africani în vederea stabilirii condițiilor pentru această acțiune comună până în iunie 2022;

| AJ. | întrucât situația din Sahel este strâns legată de situația din Golful Guineei; întrucât pirateria rămâne o amenințare la adresa securității în Golful Guineei; întrucât Consiliul a prelungit cu doi ani menținerea prezenței maritime coordonate în Golful Guineei, |
| --- | --- |

AJ.

întrucât situația din Sahel este strâns legată de situația din Golful Guineei; întrucât pirateria rămâne o amenințare la adresa securității în Golful Guineei; întrucât Consiliul a prelungit cu doi ani menținerea prezenței maritime coordonate în Golful Guineei,

| 1. | condamnă cu fermitate violențele și pierderile de vieți omenești din Africa de Vest și din regiunea saheliană, inclusiv abuzurile comise în contextul operațiunilor militare, și își exprimă îngrijorarea cu privire la instabilitatea crescută din Sahel, care subminează securitatea și stabilitatea țărilor în cauză și care are consecințe regionale și internaționale profunde; exprimă condoleanțe și solidaritate față de familiile tuturor victimelor atacurilor teroriste din întreaga regiune; își reiterează sprijinul ferm pentru popoarele din Africa de Vest și Sahel și pentru aspirațiile lor de pace, drepturile omului, securitate, stabilitate, dezvoltare economică și progres social și democratic; apreciază numeroasele eforturi depuse de actorii locali și internaționali în vederea promovării păcii și progresului în întreaga regiune; recunoaște că situația de securitate din Sahel continuă să fie o provocare enormă și că mulți civili suferă din cauza lipsei de securitate și au devenit victime ale atacurilor teroriste; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că, pentru un răspuns cuprinzător la provocările cu care se confruntă Africa de Vest și Sahel, e nevoie de o coordonare între politicile din domeniile securității, climei, dezvoltării și comerțului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la starea democrației din regiunea Sahel și la loviturile de stat recente care au avut loc în regiune; invită toți liderii loviturilor de stat să stabilească limite clare privind durata perioadelor de tranziție politică, să asigure o revenire rapidă la ordinea constituțională, statul de drept și guvernele civile și să faciliteze organizarea unor alegeri transparente și deschise tuturor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își reiterează cu fermitate poziția potrivit căreia orice cooperare politică și de securitate pe termen lung cu actori din UE va necesita calendare realiste pentru revenirea la democrație, inclusiv jaloane clare și măsurabile; reamintește că, în absența unor astfel de calendare realiste, orice viitoare cooperare cu actori din UE va fi pusă sub semnul întrebării; |
| --- | --- |

4.

| 5. | constată că loviturile de stat subminează eforturile de consolidare a statului de drept și afirmă legitimitatea democratică a acțiunilor guvernamentale; reamintește că o veritabilă tranziție și o reformă democratică trebuie să fie realizate de civili și să permită implicarea deplină și activă a organizațiilor societății civile, a femeilor, a tinerilor și a partidelor de opoziție; îndeamnă autoritățile din Africa de Vest și Sahel să respecte și să protejeze libertatea mass-mediei și libertatea de întrunire, de asociere și de exprimare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că în întreaga regiune sunt necesare dialoguri naționale autentice, care să implice toate sectoarele societății civile, pentru a contura o viziune clară de viitor asupra democrației, inclusiv obiective concrete convenite de comun acord și împărtășite de diferiții actori nemilitari și nestatali; invită comunitatea internațională să contribuie la facilitarea unui astfel de dialog, oferindu-se să joace un rol de mediere; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că unitatea este cea mai bună modalitate de a aborda numeroasele provocări cu care se confruntă regiunea; sprijină, prin urmare, acțiunile anunțate de UA și acțiunile întreprinse de ECOWAS în apărarea democrației și a statului de drept; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită conducerea militară a tuturor statelor din Sahel să își îndeplinească angajamentele internaționale, inclusiv respectarea deplină a drepturilor omului; sprijină eforturile ECOWAS de a stabili o foaie de parcurs pentru reformele în domeniul drepturilor omului și privind responsabilitatea în acest domeniu, cu scopul de a preveni noi încălcări ale drepturilor omului, ca parte a unui efort global de soluționare a diferitelor crize; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că IVCDCI – Europa globală nu sprijină finanțarea anumitor operațiuni legate de sectorul militar sau al securității statului sau a celor care pot duce la încălcări ale drepturilor omului în țările partenere; recunoaște provocările multiple cu care se confruntă regiunile Sahel și Sahara, cum ar fi schimbările climatice, crizele economice și atacurile teroriste; invită Europa să dea dovadă de mai multă solidaritate prin sprijinirea politică și militară a regiunii, inclusiv prin intermediul Instrumentului european pentru pace, cu o formare a forțelor armate suficientă pentru apărarea, dezvoltarea și respectarea drepturilor omului; invită toate statele membre ale UE să își respecte obligațiile în materie de drepturi ale omului și să se abțină de la transferuri de arme care ar putea alimenta încălcările drepturilor omului în Africa de Vest și Sahel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește rolul important pe care tinerii din Africa îl pot juca în crearea unui viitor prosper pentru regiune; solicită o mai mare incluziune și o participare mai activă a femeilor la procesul decizional democratic la toate nivelurile și la eforturile de consolidare a păcii și de reconciliere; condamnă utilizarea violenței sexuale și a intimidării sub toate formele în situații de conflict; |
| --- | --- |

10.

| 11. | accentuează că sărăcirea tot mai mare a populației constituie baza socioeconomică pentru dezvoltarea grupărilor infracționale și teroriste; subliniază că lipsa accesului populației la servicii publice esențiale, cum ar fi apa, salubritatea, sănătatea sau educația, constituie fundamentul socioeconomic pentru dezvoltarea terorismului; subliniază importanța educației ca bază pentru stimularea creșterii economice, crearea unei societăți democratice și prevenirea extremismului; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază rolul pe care parlamentele naționale îl joacă în stabilitate și democratizare; solicită statelor ECOWAS să includă în continuare organismele democratice naționale și regionale în chestiuni legate de securitate; consideră că orice astfel de intervenție a UE ar trebui să facă obiectul unei dezbateri în cadrul parlamentului național în cauză; solicită UE și țărilor ECOWAS să intensifice coordonarea asistenței în materie de securitate, dezvoltare, ajutor umanitar și sprijin pentru democrație, pentru a asigura o abordare integrată a păcii și securității pentru o dezvoltare durabilă și pe termen lung în întreaga regiune; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază contribuția semnificativă a UE și a statelor sale membre în ceea ce privește cooperarea pentru dezvoltare și asistența umanitară și salută activitatea Alianței Sahel de sprijinire a eforturilor de dezvoltare conduse de guvernele G5 Sahel; solicită ca G5 Sahel să devină pe deplin operațional și ca statele membre ale UE să coopereze îndeaproape cu acesta în această privință, prin consolidarea capacităților financiare, schimbul de echipamente militare și asigurarea unei formări eficiente în operațiunile militare și civile; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că îmbunătățirea situației securității în regiune va necesita soluționarea cauzelor profunde ale violenței și conflictelor, inclusiv a sărăciei, schimbărilor climatice, strămutărilor și lipsei accesului la educație și oportunități, toate acestea fiind exacerbate de pandemia de COVID-19; recunoaște că cauzele profunde ale extremismului violent și ale terorismului sunt complexe; subliniază necesitatea de a stimula economiile din regiune, de a încuraja crearea de locuri de muncă și de a pune bazele unei dezvoltări durabile pe termen lung; solicită UE să își adapteze investițiile și cooperarea pentru dezvoltare la abordarea cauzelor profunde ale terorismului și ale insecurității; |
| --- | --- |

14.

| 15. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la deteriorarea bruscă a securității alimentare în Africa de Vest și Sahel, care afectează în prezent zeci de milioane de persoane din cauza vulnerabilității continue și tot mai mari a sistemelor alimentare agricole și a lanțurilor de aprovizionare din aceste regiuni; subliniază că Africa de Vest și regiunea Sahel se bazează pe aprovizionarea cu grâu provenind din Ucraina; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la consecințele alarmante pe termen scurt și mediu asupra securității alimentare în Africa de Vest și în regiunea Sahel, declanșate de războiul neprovocat pe care Rusia îl duce împotriva Ucrainei și de potențialul alarmant al războiului de a genera o nouă criză periculoasă alimentară și a foametei; |
| --- | --- |

15.

| 16. | recunoaște drepturile Africii de Vest și a regiunii Sahel la suveranitate alimentară ca mijloc prin care să se asigure securitatea nutrițională, reducerea sărăciei, acordând o atenție deosebită femeilor și agriculturii familiale, cu scopul de a asigura furnizarea de alimente accesibile și la prețuri abordabile; |
| --- | --- |

16.

| 17. | recunoaște că UE este principalul donator mondial de sprijin umanitar și pentru dezvoltare; solicită UE și statelor sale membre să își sporească sprijinul financiar și ajutorul umanitar pentru a răspunde nevoilor urgente ale populațiilor afectate; regretă faptul că mai multe state membre ale UE nu au atins obiectivul de a aloca 0,7 % din venitul lor național brut asistenței oficiale pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că este important să se permită accesul liber la ajutorul umanitar și la serviciile de bază în zonele de conflict, inclusiv pentru persoanele care locuiesc pe teritorii aflate în afara controlului guvernamental; reamintește că toate părțile trebuie să respecte dreptul internațional umanitar pentru a evita orice risc de deturnare a ajutorului umanitar; subliniază că este important ca furnizarea ajutorului umanitar să fie percepută ca fiind neutră și imparțială și să se asigure siguranța lucrătorilor umanitari; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută progresele realizate de unele țări în eradicarea corupției; îndeamnă țările africane și UE să combată toate actele de corupție; subliniază legătura dintre corupție și infracțiunile împotriva mediului, ambele reprezentând o amenințare din ce în ce mai mare pentru realizarea ODD; ia act de faptul că abordarea instabilității din regiune este o condiție prealabilă pentru promovarea securității globale și pentru realizarea de progrese în atingerea ODD-urilor; îndeamnă UE și statele sale membre să valorifice politica anticorupție prin consolidarea capacităților în ceea ce privește infracțiunile recunoscute drept infracțiuni împotriva mediului de către UE, Interpol și Programul ONU pentru mediu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că schimbările climatice reprezintă un factor din ce în ce mai important pentru stabilitatea regională în Africa de Vest și Sahel; invită statele din Africa de Vest și Sahel să coopereze cu statele membre ale UE pentru a aborda consecințele negative ale schimbărilor climatice asupra securității și stabilității în regiune; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește că sunt necesare instituții puternice pentru a combate terorismul și a aborda provocările interne; subliniază importanța redefinirii unei strategii de combatere a terorismului și a extremismului violent în regiunile în cauză, în conformitate cu standardele internaționale, și solicită ca toți autorii acestor acțiuni să fie trași la răspundere și aduși în fața justiției; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită autoritățile naționale din întreaga regiune să dezincrimineze activitatea sexuală între persoane de același sex și să garanteze drepturile populației LGBTI; accentuează că persoanele care fug de persecuție pentru că sunt LGBTI trebuie să aibă dreptul la protecție internațională în UE; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază angajamentul UE față de o implicare cuprinzător în regiune în ceea ce privește sprijinul politic, asistența tehnică și financiară, în special pentru reformele din sectorul securității, formarea militară și sprijinul pentru protecția și consolidarea societății civile, care sunt esențiale pentru abordarea amenințărilor la adresa securității; invită ECOWAS și statele membre ale UE să pună efectiv în aplicare memorandumul de înțelegere privind pacea, securitatea și guvernanța; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază faptul că asistența umanitară și de dezvoltare a UE urmărește să prevină suferința populației civile și să îmbunătățească condițiile de viață de bază ale acesteia; reamintește că dezvoltarea durabilă în Africa este posibilă numai printr-o combinație de capital uman și sprijin extern pentru dezvoltare; reamintește că migrația nu ar trebui să conducă la un exod al creierelor; invită Comisia și statele membre să evalueze urgent, în coordonare cu partenerii lor internaționali și cu instituțiile internaționale relevante, toate mijloacele disponibile pentru a evita neplata datoriilor țărilor africane; |
| --- | --- |

24.

| 25. | își exprimă sprijinul pentru angajamentul ONU, al UE și cel regional în Africa de Vest și Sahel în ceea ce privește menținerea păcii, formarea militară și asistența tehnică, în special prin intermediul misiunilor UE de formare și de consolidare a capacităților, precum și inițiativele ECOWAS și ale Uniunii Africane; |
| --- | --- |

25.

| 26. | este profund îngrijorat de numărul mare de cazuri de încălcări foarte grave ale drepturilor omului comise de forțele de securitate din Mali, raportate de MINUSIMA a Organizației Națiunilor Unite, care ar putea constitui crime de război în temeiul dreptului umanitar; ia act de decizia VP/ÎR de a suspenda o parte din sesiunile oferite de Misiunea UE de instruire în Mali și de misiunea UE de consolidare a capacităților în Mali pentru forțele armate și paza națională maliene și solicită insistent suspendarea oricărei alte asistențe a UE pentru sectorul de securitate din Mali până la aducerea în fața justiției a tuturor crimelor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | recunoaște că diferitele misiuni internaționale nu și-au îndeplinit obiectivul principal de obține o pace durabilă în regiune și că, prin urmare, este necesar un proces de reflecție privind mandatele și rolurile misiunilor și politicilor internaționale; subliniază că o revizuire a mandatelor și angajamentelor UE ar trebui să se concentreze pe creșterea caracterului preventiv al cooperării cu țările din Africa de Vest și Sahel; îndeamnă țările ECOWAS și UE să elaboreze în comun o nouă abordare a reformei sectorului de securitate și a asistenței în materie de securitate; |
| --- | --- |

27.

| 28. | condamnă dezinformarea cu privire la UE și la misiunile sale realizate în cadrul politicii de securitate și apărare comune; invită UE să se doteze cu toate mijloacele necesare pentru o comunicare strategică mai eficientă; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că orice sprijin european sau internațional ar trebui considerat doar ca o completare a eforturilor naționale și regionale; reamintește că țările-gazdă trebuie să își mențină responsabilitatea pentru toate inițiativele care au loc pe teritoriul lor; reamintește că, prin urmare, conducerea politică și societală trebuie, de asemenea, să sprijine astfel de inițiative pentru ca acestea să aibă succes; |
| --- | --- |

29.

| 30. | recunoaște că, în pofida provocărilor persistente în materie de securitate, s-au înregistrat progrese în combaterea grupărilor islamiste armate; reiterează necesitatea de a combate propaganda teroristă și inițiativele de recrutare, în cadrul unor strategii mai ample de combatere a vulnerabilității la terorism și a recrutării; subliniază, în același timp, necesitatea de a încuraja părăsirea grupurilor extremiste violente și de a intensifica eforturile de deradicalizare și reintegrare a acestor luptători în societate; |
| --- | --- |

30.

| 31. | critică cu fermitate decizia guvernului din Mali de a obstrucționa cooperarea cu actorii europeni, exprimată, printre altele, prin denunțarea, la 2 mai 2022, a două acorduri-cheie, și anume Acordul privind statutul forțelor, care stabilește cadrul juridic pentru prezența în Mali a forțelor franceze Barkhane și a forțelor europene Takuba, precum și Tratatul de cooperare în domeniul apărării din 2014 dintre Mali și Franța; critică ferm faptul că, în ianuarie 2022, Mali a cerut ca contingentul danez și contingentul francez să părăsească teritoriul său, precum și că a refuzat să acorde o autorizație unui avion german de a survola spațiul aerian malian; |
| --- | --- |

31.

| 32. | condamnă prezența din ce în ce mai mare în Sahel a Grupului rusesc Wagner susținut de Kremlin; este ferm convins că implicarea Grupului Wagner în Africa de Vest contravine obiectivului de a instaura pacea, securitatea și stabilitatea în regiune și este incompatibilă cu cooperarea în materie de securitate și apărare cu UE; invită toate țările să examineze istoricul acțiunilor Grupului Wagner, în special în Republica Centrafricană; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la seria largă de încălcări ce continuă să fie raportate ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar comise de acest grup; condamnă ferm crimele comise în Africa de Vest și Sahel de Grupul Wagner și de alte companii militare și de securitate private; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită toate țările care cooperează sau intenționează să coopereze cu Grupul Wagner să ia în considerare evoluțiile din Ucraina, unde regimul rus poartă un război brutal și inuman, încălcând flagrant dreptul internațional; invită toate statele să renunțe la orice iluzii cu privire la obiectivele finale ale oricărui angajament al Rusiei în țările lor și să recunoască faptul că Rusia și Grupul Wagner susținut de Rusia se concentrează doar asupra propriilor interese și vor utiliza orice forță pe care o consideră necesară, așa cum se poate observa în Ucraina și în alte locuri, unde populația civilă plătește un preț greu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | reamintește că situația de securitate din Sahel, statele de coastă din Africa de Vest și Maghreb sunt strâns legate între ele; solicită o evaluare a deficiențelor care au împiedicat misiunile de instrucție ale UE să își îndeplinească scopul preconizat de a instrui în mod adecvat forțele armate din țările partenere pentru a combate jihadismul; solicită ca următoarele misiuni de instrucție ale UE să se desfășoare într-un mod care să depășească aceste deficiențe grave; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reiterează faptul că, în contextul relocării operațiunii Barkhane în Niger, ar trebui să se tragă învățăminte pentru a redefini răspunsurile și a se pune un accent mai mare pe prevenire și pe o abordare mai cuprinzătoare a guvernanței, securității și asistenței pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că comunitatea internațională ar trebui să intensifice cooperarea economică și politică cu țările care doresc să realizeze reforme și să obțină rezultate pentru a servi drept modele regionale, care pot juca un rol în stabilizarea întregii regiuni; salută eforturile depuse de unele țări în direcția democratizării; subliniază faptul că poveștile de succes regionale, de exemplu în regiunea de coastă a Africii de Vest, pot juca un rol în stabilizarea întregii regiuni și, prin urmare, consideră că astfel de exemple pozitive trebuie încurajate și sprijinite în continuare; |
| --- | --- |

36.

| 37. | reiterează că protecția și siguranța civililor reprezintă una dintre sarcinile esențiale ale oricărui guvern și subliniază că ar trebui luate măsuri suplimentare pentru a se îmbunătăți protecția civililor; sugerează că astfel de măsuri ar putea include metode de protecție a civililor nearmați, pe care ONU le-a pus deja în aplicare cu succes în alte situații de conflict; |
| --- | --- |

37.

| 38. | remarcă, în special, importanța elaborării unor strategii de securitate cu implicarea semnificativă a femeilor, care sunt afectate în mod disproporționat de insecuritate și violență, și a tinerilor, al căror viitor, ca și viitorul regiunii, va depinde de accesul la educație și la locuri de muncă, ca mijloc de susținere a dezvoltării pașnice și de descurajare a recrutării de către organizații jihadiste; invită țările din regiune și comunitatea internațională să promoveze în continuare punerea în aplicare a Rezoluției 2250 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU privind tineretul, pacea și securitatea și își reiterează sprijinul pentru punerea în aplicare a agendei ONU privind femeile, pacea și securitatea în Sahel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | salută decizia Consiliului de a extinde și de a consolida punerea în aplicare a conceptului de prezențe maritime coordonate în Golful Guineei; invită Consiliul să ia în considerare consolidarea conceptului în Golful Guineei prin mijloace aeriene; solicită o mai mare implicare și cooperare cu statele de coastă din Golful Guineei prin Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa în lume și Instrumentul european pentru pace; |
| --- | --- |

39.

| 40. | salută rolul jucat de misiunile de observare a alegerilor în sprijinirea și consolidarea procesului democratic; reamintește că statele membre ale UE și țările din Africa de Vest și Sahel au invitat misiuni oficiale de observare a alegerilor și îndeamnă guvernele țărilor din Africa de Vest și din Sahel să continue să facă acest lucru, ca parte a organizării unor alegeri transparente, incluzive și cu adevărat concurențiale; |
| --- | --- |

40.

| 41. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului ACP-UE, Consiliului de miniștri al ACP, membrilor Uniunii Africane și secretariatelor ECOWAS, Inițiativei de la Accra și G5 Sahel. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  JO C 385, 22.9.2021, p. 24.

(2)  JO C 494, 8.12.2021, p. 80.

(3)  JO C 15, 12.1.2022, p. 166.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0482.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0040.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0039.

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0052.

(8)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

(9)  JO L 287, 4.11.2010, p. 3.

(10)  JO L 209, 14.6.2021, p. 1.

(11)  JO L 54 I, 26.2.2020, p. 9.

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/147 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/147

---

P9_TA(2022)0204

Audieri în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE cu privire la Polonia și Ungaria

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE în ceea ce privește Polonia și Ungaria (2022/2647(RSP))

(2022/C 465/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2 și 7 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2 și 7 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2018 referitoare la o propunere prin care i se solicită Consiliului să stabilească, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE, existența unui risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2018 referitoare la o propunere prin care i se solicită Consiliului să stabilească, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE, existența unui risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea (1),

| — | având în vedere propunerea motivată a Comisiei din 20 decembrie 2017 în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE referitoare la statul de drept în Polonia: propunere de decizie a Consiliului privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea motivată a Comisiei din 20 decembrie 2017 în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE referitoare la statul de drept în Polonia: propunere de decizie a Consiliului privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (COM(2017)0835),

| — | având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2018 referitoare la decizia Comisiei de a activa articolul 7 alineatul (1) din TUE în ceea ce privește situația din Polonia (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2018 referitoare la decizia Comisiei de a activa articolul 7 alineatul (1) din TUE în ceea ce privește situația din Polonia (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE privind Polonia și Ungaria (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE privind Polonia și Ungaria (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2020 referitoare la instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2020 referitoare la instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2020 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană – Raport anual pe 2018-2019 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2020 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană – Raport anual pe 2018-2019 (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la Raportul Comisiei din 2020 privind statul de drept (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la Raportul Comisiei din 2020 privind statul de drept (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la încălcările legislației UE și ale drepturilor cetățenilor LGBTIQ în Ungaria, ca urmare a modificărilor legislative adoptate de Parlamentul Ungariei (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la încălcările legislației UE și ale drepturilor cetățenilor LGBTIQ în Ungaria, ca urmare a modificărilor legislative adoptate de Parlamentul Ungariei (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la libertatea media și continuarea deteriorării statului de drept în Polonia (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la libertatea media și continuarea deteriorării statului de drept în Polonia (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la criza statului de drept din Polonia și la supremația dreptului UE (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la criza statului de drept din Polonia și la supremația dreptului UE (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 noiembrie 2021 referitoare la împlinirea unui an de la interzicerea de facto a avortului în Polonia (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 noiembrie 2021 referitoare la împlinirea unui an de la interzicerea de facto a avortului în Polonia (12),

| — | având în vedere jurisprudența- Curții de Justiție a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența- Curții de Justiție a Uniunii Europene,

| — | având în vedere modalitățile standard pentru audierile menționate la articolul 7 alineatul (1) din TUE aprobate de Consiliu la 18 iulie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere modalitățile standard pentru audierile menționate la articolul 7 alineatul (1) din TUE aprobate de Consiliu la 18 iulie 2019,

| — | având în vedere decizia Colegiului comisarilor din 27 aprilie 2022 de a iniția proceduri împotriva Ungariei în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea legată de statul de drept (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Colegiului comisarilor din 27 aprilie 2022 de a iniția proceduri împotriva Ungariei în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea legată de statul de drept (13),

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea a fost întemeiată pe valori respectarea demnității umane, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, reflectate în Carta drepturilor fundamentale a UE și incluse în tratatele internaționale privind drepturile omului; întrucât aceste valori, care sunt comune statelor membre și la care toate statele membre au subscris în mod liber, constituie baza drepturilor de care se bucură cei care trăiesc în Uniune; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a fost întemeiată pe valori respectarea demnității umane, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, reflectate în Carta drepturilor fundamentale a UE și incluse în tratatele internaționale privind drepturile omului; întrucât aceste valori, care sunt comune statelor membre și la care toate statele membre au subscris în mod liber, constituie baza drepturilor de care se bucură cei care trăiesc în Uniune;

| B. | întrucât orice risc clar de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor consacrate la articolul 2 din TUE nu privește numai statul membru în care se materializează riscul, ci are un impact și asupra celorlalte state membre, asupra încrederii reciproce dintre acestea, asupra naturii înseși a Uniunii și asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor săi în temeiul legislației Uniunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât orice risc clar de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor consacrate la articolul 2 din TUE nu privește numai statul membru în care se materializează riscul, ci are un impact și asupra celorlalte state membre, asupra încrederii reciproce dintre acestea, asupra naturii înseși a Uniunii și asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor săi în temeiul legislației Uniunii;

| C. | întrucât articolul 7 alineatul (1) din TUE constituie o etapă preventivă, care conferă Uniunii capacitatea de a interveni în cazul unui risc clar de încălcare gravă a valorilor comune; întrucât o astfel de acțiune preventivă prevede un dialog cu statul membru în cauză și este menită să evite posibila suspendare a anumitor drepturi care decurg din aplicarea tratatelor; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 7 alineatul (1) din TUE constituie o etapă preventivă, care conferă Uniunii capacitatea de a interveni în cazul unui risc clar de încălcare gravă a valorilor comune; întrucât o astfel de acțiune preventivă prevede un dialog cu statul membru în cauză și este menită să evite posibila suspendare a anumitor drepturi care decurg din aplicarea tratatelor;

| D. | întrucât articolul 7 alineatul (1) din TUE a fost declanșat de Comisie și de Parlament în ceea ce privește Polonia și, respectiv, Ungaria, în urma constatării unui risc clar de încălcare gravă a valorilor pe care se întemeiază Uniunea; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 7 alineatul (1) din TUE a fost declanșat de Comisie și de Parlament în ceea ce privește Polonia și, respectiv, Ungaria, în urma constatării unui risc clar de încălcare gravă a valorilor pe care se întemeiază Uniunea;

| E. | întrucât practica organizării de audieri a variat considerabil de la o președinție a Consiliului la alta; întrucât Consiliul a organizat până în prezent cinci audieri privind Polonia și două audieri privind Ungaria în cadrul Consiliului Afaceri Generale; |
| --- | --- |

E.

întrucât practica organizării de audieri a variat considerabil de la o președinție a Consiliului la alta; întrucât Consiliul a organizat până în prezent cinci audieri privind Polonia și două audieri privind Ungaria în cadrul Consiliului Afaceri Generale;

| 1. | ia act de audierile organizate de Consiliu în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE ca răspuns la amenințările la adresa valorilor europene comune din Polonia și Ungaria; regretă faptul că audierile nu au dus la o îmbunătățire a statului de drept, a democrației și a drepturilor fundamentale în Polonia și Ungaria și că situația din ambele țări a continuat să se deterioreze de la declanșarea procedurii prevăzute la articolul 7 alineatul (1) din TUE, după cum reiese din numeroase rapoarte și declarații ale Comisiei și ale organismelor internaționale, cum ar fi ONU, Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa și Consiliul Europei, fapt confirmat de numeroase hotărâri ale Curții de Justiție a UE și ale Curții Europene a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să arate un angajament real de a realiza progrese semnificative în cadrul procedurilor în curs prevăzute la articolul 7 alineatul (1) din TUE, în conformitate cu obligațiile care îi revin în temeiul tratatelor de a apăra valorile prevăzute la articolul 2 din TUE; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că audierile ar trebui organizate cu o frecvență adecvată și în mod corect, ca o condiție prealabilă pentru utilizarea eficientă a procedurii prevăzute la articolul 7 alineatul (1); salută, în acest sens, reluarea de către Președinția franceză a audierilor privind ambele proceduri; constată totuși cu îngrijorare că, în pofida solicitărilor repetate ale Parlamentului, audierile nu au fost organizate în mod regulat, structurat și deschis; îndeamnă viitoarele președinții să organizeze audierile în mod regulat și cel puțin o dată pentru fiecare președinție; invită Consiliul să se asigure că audierile organizate în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE abordează, de asemenea, noile evoluții, inclusiv cele legate de încălcarea drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reiterează legătura intrinsecă dintre statul de drept, democrație și drepturile fundamentale și reamintește Consiliului și Comisiei apelul de lungă durată al Parlamentului de a include încălcările persistente ale democrației și ale drepturilor fundamentale peste tot în Uniune, inclusiv atacurile împotriva libertății mass-mediei și a jurnaliștilor, minorităților, migranților, drepturilor femeilor, drepturilor persoanelor LGBTIQ + și libertății de asociere și de întrunire, atunci când se evaluează situația statului de drept în statele membre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Consiliul să publice procese-verbale cuprinzătoare după fiecare audiere și să furnizeze Parlamentului o informare adecvată; subliniază că audierile trebuie să fie obiective, bazate pe fapte și transparente și că statele membre în cauză trebuie să coopereze cu bună credință pe parcursul întregului proces, în conformitate cu principiul cooperării loiale consacrat la articolul 4 alineatul (3) din TUE; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că audierile vor fi eficiente numai dacă Consiliul le va da curs, adresând recomandări concrete statelor membre în cauză, astfel cum se prevede la articolul 7 alineatul (1) din TUE; îndeamnă Consiliul, având în vedere deteriorarea rapidă a situației din ambele țări, să adopte rapid astfel de recomandări și să prevadă termene clare pentru punerea lor în aplicare; subliniază că nu este necesară unanimitatea în Consiliu pentru a identifica un risc clar de încălcare gravă a valorilor Uniunii în temeiul articolului 7 alineatul (1) sau pentru a adresa recomandări concrete statelor membre; sugerează că, în cazul în care deteriorarea persistă, Comisia și Consiliul ar trebui să discute măsuri suplimentare pentru a apăra valorile prevăzute la articolul 2 din TUE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că modalitățile standard pentru audierile menționate la articolul 7 alineatul (1) din TUE nu asigură Parlamentului același tratament ca și Comisiei; amintește insistent că Parlamentul tot nu a fost invitat la o reuniune formală a Consiliului în virtutea dreptului de inițiativă și a principiului cooperării loiale între instituții, consacrat la articolul 13 alineatul (2) din TUE; invită din nou Consiliul să informeze Parlamentul cu promptitudine și fără restricții, în fiecare etapă a procedurii; |
| --- | --- |

7.

| 8. | regretă faptul că mai multe președinții ale Consiliului nu au găsit timp pentru a se întâlni cu toate comisiile relevante ale Parlamentului, în ciuda invitațiilor oficiale în acest sens; invită viitorii miniștri care prezidează Consiliul Afaceri Generale să se prezinte în fața comisiilor competente ale Parlamentului cel puțin o dată la fiecare președinție, pentru a informa Parlamentul cu privire la aceste proceduri; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită toate statele membre să respecte supremația legislației UE și recomandă Consiliului să discute despre amenințările la adresa supremației dreptului UE în cadrul diferitelor proceduri în curs prevăzute la articolul 7 alineatul (1); consideră inacceptabil faptul că Polonia și Ungaria continuă să nu pună în aplicare un număr semnificativ de hotărâri pronunțate de Curtea de Justiție a UE și de Curtea Europeană a Drepturilor Omului; îndeamnă Consiliul să țină seama de acest fapt atunci când evaluează un risc clar de încălcare gravă a valorilor prevăzute la articolul 2 din TUE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să utilizeze pe deplin toate instrumentele disponibile pentru a aborda încălcarea de către Polonia și Ungaria a valorilor prevăzute la articolul 2 din TUE, pe care se întemeiază Uniunea, în special procedurile accelerate de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și cererile de măsuri provizorii în fața Curții de Justiție a UE, precum și Regulamentul privind condiționalitatea statului de drept; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia și Consiliul să se abțină de la aprobarea planurilor naționale ale Poloniei și Ungariei în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență până când ambele țări vor fi respectat pe deplin toate recomandările specifice fiecărei țări din cadrul semestrului european în domeniul statului de drept și nu vor fi pus în aplicare toate hotărârile relevante ale Curții de Justiție a UE și ale Curții Europene a Drepturilor Omului (14); reamintește că Comisia ar trebui să utilizeze toate instrumentele de care dispune pentru a se asigura că cetățenii și rezidenții statelor membre în cauză nu sunt privați de beneficiile fondurilor UE din cauza încălcării statului de drept de către guvernele lor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | este de părere că ultimele evoluții ale audierilor în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE sunt încă o dovadă că UE trebuie să instituie de urgență un mecanism pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (DSF), așa cum a propus Parlamentul, sub forma unui acord interinstituțional cuprinzând un ciclu DSF de politici între instituțiile UE; deplânge refuzul Comisiei și al Consiliului de a iniția negocieri cu privire la acest acord interinstituțional și faptul că nu s-a înregistrat niciun progres în ultimii șase ani; își reiterează apelul adresat Comisiei și Consiliului de a începe imediat negocierile cu Parlamentul cu privire la acest acord; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ia act de faptul că, la 27 aprilie 2022, Comisia a inițiat în cele din urmă procedura oficială împotriva Ungariei în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea legată de statul de drept, trimițând o notificare scrisă; se așteaptă ca Comisia să continue să facă progrese cât mai curând posibil și se așteaptă ca Consiliul să își asume angajamentul politic de a finaliza cu succes procedura fără întârziere și în mod prioritar; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ia act cu îngrijorare de faptul că Comisia nu a inițiat astfel de proceduri în ceea ce privește Polonia și solicită o evaluare și acțiuni suplimentare din partea Comisiei în temeiul regulamentului; regretă, în plus, că Comisia aplică cea mai strictă interpretare a regulamentului atunci când evaluează încălcările principiilor statului de drept într-un stat membru, excluzând efectiv un risc grav care afectează gestiunea financiară a Uniunii și interesele sale financiare, drept condiție în care ar trebui activat mecanismul de condiționalitate; reiterează faptul că regulamentul stabilește în mod clar că punerea în pericol a independenței sistemului judiciar constituie o încălcare a principiilor statului de drept; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită miniștrii din cadrul Consiliului Afaceri Generale să țină seama pe deplin de constatările Comisiei în notificarea sa scrisă adresată Ungariei în cadrul următoarei sale audieri în temeiul articolului 7 alineatul (1) privind Ungaria, care urmează să aibă loc la sfârșitul lunii mai; subliniază că constatările Comisiei ar trebui să constituie motive suficiente pentru ca Consiliul să adopte recomandări în cadrul procedurii prevăzute la articolul 7 alineatul (1) din TUE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reamintește constatările misiunilor Parlamentului la Budapesta, în perioada 29 septembrie – 1 octombrie 2021 (15), și la Varșovia, în perioada 21-23 februarie 2022 (16), care descriu diverse încălcări comise de Ungaria și Polonia în domeniul democrației, al statului de drept și al drepturilor fundamentale, în special în ceea ce privește independența sistemului judiciar, libertatea mass-mediei, atacurile împotriva actorilor societății civile și deteriorarea în continuare a drepturilor persoanelor LGBTIQ + și a drepturilor femeilor, precum și presupusa utilizare a programului spyware Pegasus; invită Consiliul să utilizeze pe deplin aceste constatări în activitatea sa privind procedurile prevăzute la articolul 7 alineatul (1); |
| --- | --- |

16.

| 17. | încredințează Președintelui Parlamentului sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului, președinților, guvernelor și parlamentelor Poloniei și Ungariei și guvernelor și parlamentelor celorlalte statele membre. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  JO C 433, 23.12.2019, p. 66.

(2)  JO C 129, 5.4.2019, p. 13.

(3)  JO C 270, 7.7.2021, p. 91.

(4)  JO C 385, 22.9.2021, p. 317.

(5)  JO C 215, 19.6.2018, p. 162.

(6)  JO C 395, 29.9.2021, p. 2.

(7)  JO C 425, 20.10.2021, p. 107.

(8)  JO C 81, 18.2.2022, p. 27.

(9)  JO C 99, 1.3.2022, p. 218.

(10)  JO C 117, 11.3.2022, p. 151.

(11)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0439.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0455.

(13)  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1).

(14)  Aceasta include, dar nu se limitează la îndeplinirea tuturor celor 11 criterii prevăzute la articolul 19 și în anexa V la Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

(15)  Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, „Raport de misiune în urma delegației ad-hoc la Budapesta, Ungaria, 29 septembrie-1 octombrie 2021”, 26 noiembrie 2021, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/LIBE-CR-699096_EN.pdf

(16)  Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, „Raport de misiune în urma misiunii comune de informare LIBE-AFCO- la Varșovia, Polonia, 21-23 februarie 2022”, 31 martie 2022, https://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/plmrep/COMMITTEES/LIBE/DV/2022/03-31/Missionreport_EN.pdf

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/151 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/151

---

P9_TA(2022)0205

Situația actuală a cooperării UE-Moldova

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la situația actuală a cooperării dintre UE și Republica Moldova (2022/2651(RSP))

(2022/C 465/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Republica Moldova și țările din cadrul Parteneriatului estic, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Republica Moldova și țările din cadrul Parteneriatului estic,

| — | având în vedere Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte (1), care include o zonă de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare și care a intrat pe deplin în vigoare la 1 iulie 2016 (AA/DCFTA), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte (1), care include o zonă de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare și care a intrat pe deplin în vigoare la 1 iulie 2016 (AA/DCFTA),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Republica Moldova (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Republica Moldova (2),

| — | având în vedere cererea de aderare la UE depusă de Republica Moldova la 3 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aderare la UE depusă de Republica Moldova la 3 martie 2022,

| — | având în vedere Declarația de la Versailles din 10 și 11 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Versailles din 10 și 11 martie 2022,

| — | având în vedere declarația Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Josep Borrell, din 29 aprilie 2022, cu privire la recentele incidente de securitate din regiunea Transnistria, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Josep Borrell, din 29 aprilie 2022, cu privire la recentele incidente de securitate din regiunea Transnistria,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Republica Moldova a fost afectată în mod disproporționat de războiul de agresiune declanșat de Rusia împotriva Ucrainei, în principal deoarece, de la începutul invaziei, a trebuit să facă față unui val de peste 450 000 de refugiați, dintre care în țară au rămas aproape 100 000, ceea ce reprezintă cel mai mare număr pe cap de locuitor față de restul țărilor care au primit refugiați din Ucraina; întrucât Republica Moldova a fost afectată, de asemenea, de pierderile comerciale și creșterea prețurilor la energie și transport; |
| --- | --- |

A.

întrucât Republica Moldova a fost afectată în mod disproporționat de războiul de agresiune declanșat de Rusia împotriva Ucrainei, în principal deoarece, de la începutul invaziei, a trebuit să facă față unui val de peste 450 000 de refugiați, dintre care în țară au rămas aproape 100 000, ceea ce reprezintă cel mai mare număr pe cap de locuitor față de restul țărilor care au primit refugiați din Ucraina; întrucât Republica Moldova a fost afectată, de asemenea, de pierderile comerciale și creșterea prețurilor la energie și transport;

| B. | întrucât, la 3 martie 2022, Republica Moldova a depus cererea de aderare la Uniunea Europeană, atestând hotărârea îndelungată a autorităților moldovene și a unei mari părți a populației de a avansa pe calea integrării europene; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 3 martie 2022, Republica Moldova a depus cererea de aderare la Uniunea Europeană, atestând hotărârea îndelungată a autorităților moldovene și a unei mari părți a populației de a avansa pe calea integrării europene;

| C. | întrucât Uniunea Europeană și statele sale membre au acordat Republicii Moldova asistență financiară și în natură pentru a face față urmărilor invaziei Ucrainei de către Rusia, inclusiv 13 milioane EUR sub formă de asistență umanitară, 15 milioane EUR pentru sprijin administrativ pentru persoanele strămutate temporar, 15 milioane EUR pentru sprijinirea Misiunii UE de asistență la frontieră (EUBAM) în Moldova și Ucraina, precum și asistență în natură în cadrul mecanismului de protecție civilă al UE; întrucât, la 5 aprilie 2022, la lansarea Platformei de sprijin pentru Moldova, UE, statele sale membre, țările G7 și alte state care împărtășesc aceeași viziune s-au angajat să aloce 659,5 milioane EUR; întrucât UE a oferit Moldovei un program de sprijin bugetar în valoare de 60 de milioane EUR pentru a atenua impactul creșterii prețurilor asupra celor mai vulnerabile persoane; |
| --- | --- |

C.

întrucât Uniunea Europeană și statele sale membre au acordat Republicii Moldova asistență financiară și în natură pentru a face față urmărilor invaziei Ucrainei de către Rusia, inclusiv 13 milioane EUR sub formă de asistență umanitară, 15 milioane EUR pentru sprijin administrativ pentru persoanele strămutate temporar, 15 milioane EUR pentru sprijinirea Misiunii UE de asistență la frontieră (EUBAM) în Moldova și Ucraina, precum și asistență în natură în cadrul mecanismului de protecție civilă al UE; întrucât, la 5 aprilie 2022, la lansarea Platformei de sprijin pentru Moldova, UE, statele sale membre, țările G7 și alte state care împărtășesc aceeași viziune s-au angajat să aloce 659,5 milioane EUR; întrucât UE a oferit Moldovei un program de sprijin bugetar în valoare de 60 de milioane EUR pentru a atenua impactul creșterii prețurilor asupra celor mai vulnerabile persoane;

| D. | întrucât, la 17 martie 2022, UE și Republica Moldova au semnat un acord privind cooperarea în materie de gestionare a frontierelor, care permite Frontex să sprijine autoritățile moldovene în activitățile zilnice de gestionare a frontierelor și de securitate a frontierelor; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 17 martie 2022, UE și Republica Moldova au semnat un acord privind cooperarea în materie de gestionare a frontierelor, care permite Frontex să sprijine autoritățile moldovene în activitățile zilnice de gestionare a frontierelor și de securitate a frontierelor;

| E. | întrucât de la începutul războiului inițiat de Rusia împotriva Ucrainei există riscul unor posibile provocări în Republica Moldova; |
| --- | --- |

E.

întrucât de la începutul războiului inițiat de Rusia împotriva Ucrainei există riscul unor posibile provocări în Republica Moldova;

| F. | întrucât în regiunea transnistreană a Republicii Moldova Rusia menține cel puțin 1 500 de militari, la care se adaugă alți 5 000 de soldați ai așa-numitelor forțe armate ale Transnistriei; |
| --- | --- |

F.

întrucât în regiunea transnistreană a Republicii Moldova Rusia menține cel puțin 1 500 de militari, la care se adaugă alți 5 000 de soldați ai așa-numitelor forțe armate ale Transnistriei;

| G. | întrucât, la 22 aprilie 2022, generalul-maior Rustam Minekaev, comandant adjunct al Districtului Militar Central al Rusiei, a declarat că unul dintre obiectivele urmărite de Rusia prin invazia actuală a Ucrainei este de a crea un coridor terestru către regiunea transnistreană; întrucât generalul-maior Minekaev a declarat, de asemenea, în mod fals, că în Transnistria au fost observate acte de oprimare a populației vorbitoare de limba rusă; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 22 aprilie 2022, generalul-maior Rustam Minekaev, comandant adjunct al Districtului Militar Central al Rusiei, a declarat că unul dintre obiectivele urmărite de Rusia prin invazia actuală a Ucrainei este de a crea un coridor terestru către regiunea transnistreană; întrucât generalul-maior Minekaev a declarat, de asemenea, în mod fals, că în Transnistria au fost observate acte de oprimare a populației vorbitoare de limba rusă;

| H. | întrucât, la 25, 26 și 27 aprilie 2022, în regiunea Transnistria au avut loc o serie de incidente de securitate, inclusiv un atac cu grenadă asupra clădirii așa-numitului minister al securității de stat din Tiraspol, explozii care au afectat stâlpii radio din satul Maiac și presupuse tiruri cu arme de foc în jurul depozitului de muniții din Cobasna; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 25, 26 și 27 aprilie 2022, în regiunea Transnistria au avut loc o serie de incidente de securitate, inclusiv un atac cu grenadă asupra clădirii așa-numitului minister al securității de stat din Tiraspol, explozii care au afectat stâlpii radio din satul Maiac și presupuse tiruri cu arme de foc în jurul depozitului de muniții din Cobasna;

| I. | întrucât depozitul din Cobasna, situat în regiunea Transnistria la frontiera dintre Ucraina și Moldova, conține aproximativ 22 000 de tone de muniții și echipamente militare rusești păzite de Grupul operațional al forțelor ruse (GOFR); întrucât, în ciuda angajamentelor asumate în 1999 și, din nou, în 2021, Federația Rusă nu a asigurat distrugerea completă a acestor armamente; întrucât persistă îngrijorări cu privire la faptul că aceste echipamente ar putea fi utilizate în conflictele armate, fie în acțiuni operative, fie pentru a exercita presiuni asupra autorităților moldovene și ucrainene; |
| --- | --- |

I.

întrucât depozitul din Cobasna, situat în regiunea Transnistria la frontiera dintre Ucraina și Moldova, conține aproximativ 22 000 de tone de muniții și echipamente militare rusești păzite de Grupul operațional al forțelor ruse (GOFR); întrucât, în ciuda angajamentelor asumate în 1999 și, din nou, în 2021, Federația Rusă nu a asigurat distrugerea completă a acestor armamente; întrucât persistă îngrijorări cu privire la faptul că aceste echipamente ar putea fi utilizate în conflictele armate, fie în acțiuni operative, fie pentru a exercita presiuni asupra autorităților moldovene și ucrainene;

| J. | întrucât Rusia a utilizat exporturile de gaze către Moldova ca instrument de promovare a intereselor economice și geopolitice ale Kremlinului în această țară, cel mai recent prin crearea la sfârșitul anului 2021 a unei crize artificiale în aprovizionarea cu gaze; |
| --- | --- |

J.

întrucât Rusia a utilizat exporturile de gaze către Moldova ca instrument de promovare a intereselor economice și geopolitice ale Kremlinului în această țară, cel mai recent prin crearea la sfârșitul anului 2021 a unei crize artificiale în aprovizionarea cu gaze;

| K. | întrucât principala sursă de energie electrică a Moldovei provine din regiunea Transnistria de la o centrală electrică deținută de compania rusă Inter RAO, |
| --- | --- |

K.

întrucât principala sursă de energie electrică a Moldovei provine din regiunea Transnistria de la o centrală electrică deținută de compania rusă Inter RAO,

| 1. | salută marea solidaritate de care au dat dovadă cetățenii Republicii Moldova, deschizându-și casele pentru a primi miile de refugiați din Ucraina care fug din calea războiului de agresiune declanșat de Rusia, de distrugerea de către această țară a orașelor ucrainene, precum și de atrocitățile și crimele de război comise de aceasta; salută eforturile depuse de autoritățile Republicii Moldova pentru a sprijini refugiații ucraineni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă convingerea că UE trebuie să dea dovadă de același nivel de solidaritate cu poporul Moldovei și să sprijine cât mai hotărât eforturile acestei țări de a face față consecințelor războiului de agresiune declanșat de Rusia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că, pentru a gestiona situația celor aproape 100 000 de refugiați care și-au găsit adăpost în Republica Moldova și a refugiaților care tranzitează prin Moldova, statul moldovean trebuie să își asume o povară financiară din ce în ce mai mare, deși se află deja într-o situație financiară precară din cauza încetinirii economice provocate de pandemia de COVID-19 și a creșterii prețurilor la gaze, care a fost declanșată artificial de Gazprom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | observă că, cu cât războiul de agresiune declanșat de Rusia împotriva Ucrainei se prelungește, cu atât mai mult va avea nevoie Republica Moldova de asistență umanitară, de securitate și socioeconomică; salută adoptarea recentă de către Parlamentul European și Consiliu a asistenței macrofinanciare (AMF) în valoare de 150 de milioane EUR destinate Republicii Moldova, pentru a acoperi o parte din nevoile sale de finanțare externă; invită, prin urmare, Comisia să mărească și mai mult asistența financiară și tehnică acordată Moldovei, inclusiv printr-o nouă propunere de asistență macrofinanciară; subliniază că este esențial să fie prezentată o nouă propunere de asistență macrofinanciară, deoarece Comisia a conceput pachetul adoptat recent înainte de conflictul din Ucraina; insistă ca noua propunere de AMF să fie alcătuită în principal din granturi, mai degrabă decât din împrumuturi, pentru a stabiliza situația socioeconomică a Moldovei și pentru a consolida reziliența generală a țării; subliniază că planul de redresare economică pentru Republica Moldova, în valoare de până la 600 de milioane EUR, este foarte important pentru redresarea Moldovei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută înființarea Platformei de sprijin pentru Moldova de către statele membre ale UE, țările G7, partenerii internaționali și statele care împărtășesc aceeași viziune, menită să mobilizeze și să coordoneze sprijinul internațional, acesta fiind un semn clar al angajamentului Uniunii și al partenerilor săi față de viitorul european al Republicii Moldova; îndeamnă toți partenerii platformei să asigure plata la timp a sumelor promise și să majoreze rapid finanțarea în cazul în care survin modificări în nevoile Moldovei; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Comisia să acorde în continuare sprijin umanitar prin intermediul mecanismului de protecție civilă al UE, activat la 25 februarie 2022, sprijin pentru gestionarea frontierelor prin intermediul Frontex și al EUBAM, precum și sprijin pentru transferul de persoane către statele membre ale UE în contextul Platformei de solidaritate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia și Consiliul să extindă mandatul EUBAM pentru a răspunde situației de urgență actuale care este generată de sosirea unui număr mare de refugiați din Ucraina și pentru a garanta că misiunea poate oferi autorităților un sprijin efectiv în ceea ce privește primirea refugiaților; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să prezinte propuneri suplimentare menite să asigure liberalizarea completă a transporturilor și a comerțului cu UE, cum ar fi suspendarea taxelor la import pentru toate exporturile din Moldova către UE, creșterea contingentelor pentru produsele agricole din Republica Moldova și facilitarea accesului cetățenilor moldoveni la muncă în UE, având în vedere perturbările de care suferă lanțurile de aprovizionare și piețele de export ale Republicii Moldova; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază rolul importat pe care l-a jucat Republica Moldova până în prezent în garantarea siguranței și stabilității frontierei estice a UE în contextul crizei umanitare cauzate de războiul de agresiune dus de Rusia împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își reiterează apelul adresat Comisiei și autorităților moldovene de a ține seama de nevoile specifice ale copiilor, care reprezintă mai mult de jumătate din refugiații din Ucraina care se află în prezent în Moldova; invită Comisia și statele membre să creeze programe specifice de sprijin pentru femeile și copiii refugiați care se supun riscului de a fi traficați, în special programe de sprijin specializat pentru victimele unor astfel de crime și ale violenței de gen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută depunerea de către Republica Moldova a cererii de aderare la UE la 3 martie 2022; invită instituțiile UE să acorde Republicii Moldova statutul de țară candidată pentru aderarea la UE, în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană și pe baza meritelor, iar între timp să-și continue eforturile de integrare a acestei țări pe piața unică a UE și să intensifice cooperarea sectorială; invită Comisia să își finalizeze rapid evaluarea și să ofere Moldovei o asistență deplină pe parcursul acestui proces; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază, fără a încerca să influențeze avizul Comisiei, că autoritățile moldovene se află, fără îndoială, pe calea cea bună, deoarece au adoptat reforme esențiale, îndeosebi în domeniile democrației, statului de drept și drepturilor omului, care vor garanta că țara respectă criteriile de la Copenhaga pe care trebuie să le îndeplinească țările în curs de aderare și al căror scop este realizarea deplină a AA/DCFTA; încurajează autoritățile moldovene să continue reformele care vor îmbunătăți viața cetățenilor și vor aduce țara mai aproape de standardele europene; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită ca, în cadrul reuniunii Consiliului European din iunie 2022, să se transmită un semnal politic clar și ferm cu privire la calea europeană aleasă de Republica Moldova; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că, la fel ca în cazul Ucrainei, perspectiva concretă de aderare la UE este un element esențial al speranței, care va menține moralul populației moldovene în această perioadă de insecuritate extremă și de dificultăți materiale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită să se intensifice cooperarea dintre autoritățile statelor membre și cele moldovene în cadrul anchetei privind frauda bancară din 2014, în special pentru a garanta repatrierea activelor furate și urmărirea penală a persoanelor responsabile; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită UE să acorde mai multă asistență administrativă și tehnică prin crearea unui grup de sprijin pentru Moldova, similar actualului Grup de sprijin pentru Ucraina (SGUA), care va crește prezența personalului UE în Moldova și va permite acordarea acestei țări a unei asistențe de tipul SGUA; consideră că, având în vedere recenta cerere de aderare a Republicii Moldova la UE, este necesar să se înființeze de urgență acest grup de sprijin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că este inacceptabilă utilizarea de către Rusia a exporturilor sale de gaze pentru a exercita o presiune politică asupra Republicii Moldova cu scopul de a influența traiectoria politică și orientarea geopolitică a acestei țări, în special după alegerile prezidențiale din 2020 și alegerile parlamentare din 2021; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia și statele membre să sprijine Republica Moldova în vederea asigurării independenței, conectivității, diversificării și eficienței energetice, precum și în vederea accelerării procesului de dezvoltare a surselor regenerabile de energie; invită autoritățile moldovene să se asigure că Republica Moldova, în calitate de membru al Comunității Energiei, își menține angajamentul de a aplica cel de-al treilea pachet al UE privind energia, în special de a separa transportul și distribuția de gaze și energie electrică; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută concluziile Consiliului European din 24 și 25 martie 2022; invită statele membre să achiziționeze în comun gaze naturale, gaz natural lichefiat și hidrogen prin intermediul unei platforme comune, care să fie accesibilă și statelor din Balcanii de Vest și celor trei țări asociate din cadrul Parteneriatului estic; își reafirmă, în acest context, îndemnul de a se aplica imediat un embargo pentru gazele din Rusia; invită autoritățile moldovene și Comisia să colaboreze în vederea unei evaluări precise a nevoilor Moldovei de stocare a gazelor pentru perioada următoare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută reușita testelor de izolare efectuate recent de Moldova și Ucraina pentru a-și deconecta temporar rețelele de energie electrică de la Rusia și Belarus, pentru ca apoi să le sincronizeze cu rețeaua electrică continentală europeană; îndeamnă instituțiile UE să utilizeze fondurile de urgență pentru a conecta rapid Moldova la rețeaua de energie electrică a UE și să sporească sprijinul financiar și tehnic din partea UE necesar pentru a asigura reziliența Moldovei în fața acestei presiuni externe legate de energie; |
| --- | --- |

20.

| 21. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la evenimentele recente de pe teritoriul regiunii Transnistria și le condamnă ca fiind acte provocatoare periculoase comise în circumstanțe de securitate extrem de volatile; solicită să se asigure calmul pentru a se garanta securitatea și bunăstarea persoanelor care locuiesc pe ambele maluri ale râului Nistru și în țările învecinate; salută, în acest sens, reacția calmă și reținută a autorităților de la Chișinău, care contribuie la un mediu propice pentru soluționarea pașnică și durabilă a conflictului; |
| --- | --- |

21.

| 22. | reamintește sprijinul său ferm și neclintit față de independența, suveranitatea și integritatea teritorială a Republicii Moldova în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional; |
| --- | --- |

22.

| 23. | își exprimă îngrijorarea cu privire la riscul pe care îl prezintă munițiile stocate în depozitele de la Cobasna pentru securitatea și mediul din regiune și dincolo de aceasta și invită comunitatea internațională să sprijine eforturile autorităților moldovene de a elimina sau de a distruge aceste arme periculoase; |
| --- | --- |

23.

| 24. | respinge declarația din 3 martie 2022 a autorităților de facto din regiunea Transnistria, și își exprimă îngrijorarea cu privire la această declarație, prin care autoritățile respective au anunțat încetarea procesului de soluționare a conflictului și au lansat un nou apel pentru recunoașterea așa-numitei independențe a Transnistriei; invită Federația Rusă să își retragă total și necondiționat forțele militare și armamentul din regiunea Transnistria a Moldovei, în conformitate cu solicitările repetate ale autorităților moldovene și respectând suveranitatea și integritatea teritorială a Republicii Moldova; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reafirmă că susține o soluționare cuprinzătoare, pașnică și durabilă a conflictului transnistrean, bazată pe suveranitatea și integritatea teritorială a Republicii Moldova, în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional, care ar trebui să includă un statut special pentru Transnistria în cadrul unui stat moldovenesc viabil și să nu afecteze aspirațiile europene ale țării; reamintește beneficiile și oportunitățile economice de care se bucură întreprinderile și populația de pe ambele maluri ale râului Nistru în urma aplicării DCFTA pe întreg teritoriul Republicii Moldova; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută inițiativele și deciziile recente de a spori sprijinul în domeniul securității, în special prin lansarea dialogului politic și de securitate la nivel înalt între UE și Moldova și prin măsuri de asistență substanțială prin intermediul Instrumentului european pentru pace; reamintește că trebuie consolidată în continuare cooperarea dintre UE și Republica Moldova în domeniile securității și apărării și invită ambele părți să valorifice pe deplin platformele corespunzătoare; invită Consiliul și statele membre să acorde de urgență asistență pentru consolidarea capacităților forțelor armate ale Republicii Moldova, având în vedere dificultățile cu care se confruntă Moldova în domeniul securității; |
| --- | --- |

26.

| 27. | salută acțiunile recente ale autorităților moldovene împotriva propagandei ruse, inclusiv interzicerea temporară a mai multor site-uri de dezinformare ruse, în temeiul decretării stării de urgență, și interzicerea simbolurilor militare pro-ruse; invită Comisia și autoritățile moldovene să își intensifice acțiunile de informare a populației din regiunea transnistreană a Republicii Moldova; |
| --- | --- |

27.

| 28. | îndeamnă Comisia, Serviciul European de Acțiune Externă și statele membre să sprijine Republica Moldova în ceea ce privește securitatea cibernetică și comunicarea strategică, pentru a-i îmbunătăți reziliența în fața unor posibile atacuri din partea Rusiei și pentru a sprijini activitatea jurnaliștilor și a organizațiilor societății civile care încearcă să combată dezinformarea; invită Comisia și statele membre să ia măsuri suplimentare împotriva ingerințelor externe și a dezinformării și să sprijine Republica Moldova în acest sens; |
| --- | --- |

28.

| 29. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, precum și Președintei, Guvernului și Parlamentului Republicii Moldova. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  JO L 260, 30.8.2014, p. 4.

(2)  JO C 404, 6.10.2021, p. 136.

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/155 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/155

---

P9_TA(2022)0206

Impactul războiului împotriva Ucrainei asupra femeilor

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la impactul războiului împotriva Ucrainei asupra femeilor (2022/2633(RSP))

(2022/C 465/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 8, 10, 78 și 83 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 8, 10, 78 și 83 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI) din 17 iulie 1998, |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI) din 17 iulie 1998,

| — | având în vedere Convențiile de la Geneva, în special Convenția (IV) privind protecția civililor în timp de război, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convențiile de la Geneva, în special Convenția (IV) privind protecția civililor în timp de război,

| — | având în vedere Declarația ONU din 20 decembrie 1993 privind eliminarea violenței împotriva femeilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU din 20 decembrie 1993 privind eliminarea violenței împotriva femeilor,

| — | având în vedere Rezoluția 1325 a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea din 31 octombrie 2000 și rezoluțiile sale ulterioare 1820 (19 iunie 2008), 1888 (30 septembrie 2009), 1889 (5 octombrie 2009), 1960 (16 decembrie 2010), 2106 (24 iunie 2013), 2122 (18 octombrie 2013), 2242 (13 octombrie 2015), 2467 (23 aprilie 2019) și 2493 (29 octombrie 2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1325 a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea din 31 octombrie 2000 și rezoluțiile sale ulterioare 1820 (19 iunie 2008), 1888 (30 septembrie 2009), 1889 (5 octombrie 2009), 1960 (16 decembrie 2010), 2106 (24 iunie 2013), 2122 (18 octombrie 2013), 2242 (13 octombrie 2015), 2467 (23 aprilie 2019) și 2493 (29 octombrie 2019),

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 30 august 1961 privind reducerea cazurilor de apatridie, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 30 august 1961 privind reducerea cazurilor de apatridie,

| — | având în vedere Pactul mondial al ONU privind refugiații din 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul mondial al ONU privind refugiații din 2018,

| — | având în vedere Recomandarea generală nr. 38 (2020) a Comitetului pentru eliminarea discriminării împotriva femeilor din 6 noiembrie 2020 privind traficul de femei și fete în contextul migrației la nivel mondial, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea generală nr. 38 (2020) a Comitetului pentru eliminarea discriminării împotriva femeilor din 6 noiembrie 2020 privind traficul de femei și fete în contextul migrației la nivel mondial,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei din 11 mai 2011 privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei din 11 mai 2011 privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul),

| — | având în vedere Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (1) (Directiva privind protecția temporară), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (1) (Directiva privind protecția temporară),

| — | având în vedere decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului din 4 martie 2022 de constatare a existenței unui aflux masiv de persoane strămutate din Ucraina în înțelesul articolului 5 din Directiva 2001/55/CE și având drept efect introducerea unei protecții temporare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului din 4 martie 2022 de constatare a existenței unui aflux masiv de persoane strămutate din Ucraina în înțelesul articolului 5 din Directiva 2001/55/CE și având drept efect introducerea unei protecții temporare (2),

| — | având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (3),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 aprilie 2021 referitoare la Strategia UE privind combaterea traficului de persoane 2021 – 2025 (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 aprilie 2021 referitoare la Strategia UE privind combaterea traficului de persoane 2021 – 2025 (COM(2021)0171),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 23 martie 2022 intitulată „Primirea persoanelor care fug din calea războiului din Ucraina: pregătirea Europei pentru a răspunde nevoilor acestora” (COM(2022)0131), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 23 martie 2022 intitulată „Primirea persoanelor care fug din calea războiului din Ucraina: pregătirea Europei pentru a răspunde nevoilor acestora” (COM(2022)0131),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de directivă din 8 martie 2022 privind combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (COM(2022)0105), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de directivă din 8 martie 2022 privind combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (COM(2022)0105),

| — | având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la protejarea de către UE a copiilor și tinerilor care fug din calea războiului din Ucraina (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la protejarea de către UE a copiilor și tinerilor care fug din calea războiului din Ucraina (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2020 referitoare la egalitatea de gen în politica externă și de securitate a UE (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2020 referitoare la egalitatea de gen în politica externă și de securitate a UE (6),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate intitulată „Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen (GAP) III – O agendă ambițioasă pentru egalitatea de gen și emanciparea femeilor în acțiunile externe ale UE” (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate intitulată „Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen (GAP) III – O agendă ambițioasă pentru egalitatea de gen și emanciparea femeilor în acțiunile externe ale UE” (JOIN(2020)0017),

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei privind impactul războiului împotriva Ucrainei asupra femeilor (O-000015/2022 – B9-0012/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei privind impactul războiului împotriva Ucrainei asupra femeilor (O-000015/2022 – B9-0012/2022),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen,

| A. | întrucât invadarea Ucrainei de către Rusia a forțat un număr mare de persoane să fugă din țară; întrucât, de la începutul agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei la 24 februarie 2022, potrivit Înaltului Comisariat al Națiunilor Unite pentru refugiați (UNHCR), aproximativ 5 milioane de refugiați au fugit din Ucraina în UE (7); întrucât se estimează că peste 90 % din acești refugiați sunt femei și copii (8); |
| --- | --- |

A.

întrucât invadarea Ucrainei de către Rusia a forțat un număr mare de persoane să fugă din țară; întrucât, de la începutul agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei la 24 februarie 2022, potrivit Înaltului Comisariat al Națiunilor Unite pentru refugiați (UNHCR), aproximativ 5 milioane de refugiați au fugit din Ucraina în UE (7); întrucât se estimează că peste 90 % din acești refugiați sunt femei și copii (8);

| B. | întrucât alte 7,1 milioane (9) de persoane au fost strămutate în interiorul Ucrainei, inclusiv femei și copii care au nevoie de asistență medicală și de îngrijirea sănătății mintale, de locuri de muncă, de școlarizare adecvată pentru copii, precum și de cazare și protecție împotriva violenței sexuale și bazate pe gen; întrucât 13,5 % dintre persoanele strămutate recent au trecut deja prin această experiență în perioada 2014-2015; întrucât strămutările interne exercită presiuni asupra localităților din Ucraina; întrucât femeile din regiunile considerate regiuni de tranzit sunt afectate în mod specific; întrucât este nevoie să se prevadă un sprijin adecvat pentru localitățile care găzduiesc persoane strămutate în interiorul țării; |
| --- | --- |

B.

întrucât alte 7,1 milioane (9) de persoane au fost strămutate în interiorul Ucrainei, inclusiv femei și copii care au nevoie de asistență medicală și de îngrijirea sănătății mintale, de locuri de muncă, de școlarizare adecvată pentru copii, precum și de cazare și protecție împotriva violenței sexuale și bazate pe gen; întrucât 13,5 % dintre persoanele strămutate recent au trecut deja prin această experiență în perioada 2014-2015; întrucât strămutările interne exercită presiuni asupra localităților din Ucraina; întrucât femeile din regiunile considerate regiuni de tranzit sunt afectate în mod specific; întrucât este nevoie să se prevadă un sprijin adecvat pentru localitățile care găzduiesc persoane strămutate în interiorul țării;

| C. | întrucât femeile ajung adesea în Uniune cu copiii lor sau cu cei din familia lor extinsă și cu copiii prietenilor lor; întrucât, până în prezent, au fost înregistrați aproximativ 2 300 de minori neînsoțiți; întrucât, potrivit rapoartelor organizațiile internaționale, se estimează că numărul este mai mare; întrucât copiii din instituțiile de îngrijire, cum ar fi orfelinatele, nu sunt considerați neînsoțiți; întrucât, potrivit celor mai recente informații, aproximativ o jumătate de milion de civili ucraineni au fost deportați cu forța, inclusiv multe femei și copii (10); întrucât peste 2 300 de copii au fost răpiți și strămutați cu forța în Rusia; reamintește că, în conformitate cu Convenția de la Geneva, „[t]ransferările forțate, în masă sau individuale, precum și deportările de persoane protejate din teritoriul ocupat [...] sunt interzise”; |
| --- | --- |

C.

întrucât femeile ajung adesea în Uniune cu copiii lor sau cu cei din familia lor extinsă și cu copiii prietenilor lor; întrucât, până în prezent, au fost înregistrați aproximativ 2 300 de minori neînsoțiți; întrucât, potrivit rapoartelor organizațiile internaționale, se estimează că numărul este mai mare; întrucât copiii din instituțiile de îngrijire, cum ar fi orfelinatele, nu sunt considerați neînsoțiți; întrucât, potrivit celor mai recente informații, aproximativ o jumătate de milion de civili ucraineni au fost deportați cu forța, inclusiv multe femei și copii (10); întrucât peste 2 300 de copii au fost răpiți și strămutați cu forța în Rusia; reamintește că, în conformitate cu Convenția de la Geneva, „[t]ransferările forțate, în masă sau individuale, precum și deportările de persoane protejate din teritoriul ocupat [...] sunt interzise”;

| D. | întrucât aproximativ 2,8 milioane de persoane au fugit în Polonia, aproximativ 763 000 de persoane au fugit în România, 476 000 în Ungaria și 346 000 în Slovacia; întrucât o proporție semnificativă de refugiați continuă să fugă în alte state membre; întrucât, din Polonia, aproximativ 1 milion de refugiați s-au mutat în alte state membre, iar 1,5 milioane de refugiați au rămas în această țară, Polonia devenind astfel statul UE cu cel mai mare procent de refugiați pe cap de locuitor; întrucât a doua țară din acest clasament este în prezent Austria, urmată de Republica Cehă și apoi de Estonia (11); întrucât femeile care nu au contacte în țări precum Polonia sunt găzduite în dormitoare publice și în săli de sport; întrucât este necesar să se depășească aceste soluții temporare și să se dezvolte soluții sistemice pentru a se asigura că femeile nu vor rămâne în adăposturi publice confruntându-se cu sărăcia și cu alte traume; întrucât este nevoie de urgență de cazare în condiții de siguranță pentru femei, în special pentru femeile însărcinate, femeile în vârstă și victimele violenței sexuale; |
| --- | --- |

D.

întrucât aproximativ 2,8 milioane de persoane au fugit în Polonia, aproximativ 763 000 de persoane au fugit în România, 476 000 în Ungaria și 346 000 în Slovacia; întrucât o proporție semnificativă de refugiați continuă să fugă în alte state membre; întrucât, din Polonia, aproximativ 1 milion de refugiați s-au mutat în alte state membre, iar 1,5 milioane de refugiați au rămas în această țară, Polonia devenind astfel statul UE cu cel mai mare procent de refugiați pe cap de locuitor; întrucât a doua țară din acest clasament este în prezent Austria, urmată de Republica Cehă și apoi de Estonia (11); întrucât femeile care nu au contacte în țări precum Polonia sunt găzduite în dormitoare publice și în săli de sport; întrucât este necesar să se depășească aceste soluții temporare și să se dezvolte soluții sistemice pentru a se asigura că femeile nu vor rămâne în adăposturi publice confruntându-se cu sărăcia și cu alte traume; întrucât este nevoie de urgență de cazare în condiții de siguranță pentru femei, în special pentru femeile însărcinate, femeile în vârstă și victimele violenței sexuale;

| E. | întrucât aproximativ 428 000 de refugiați au părăsit Ucraina prin Moldova; întrucât aproximativ 100 000 de refugiați sunt încă în Moldova, ceea ce exercită o presiune puternică asupra infrastructurii și serviciilor țării; întrucât, în cadrul Platformei de solidaritate a UE, șapte state membre ale UE, printre care Austria, Franța, Germania, Irlanda, Lituania, Țările de Jos și Spania, precum și Norvegia, s-au angajat să primească până în prezent 14 500 de persoane care tranzitează Moldova; |
| --- | --- |

E.

întrucât aproximativ 428 000 de refugiați au părăsit Ucraina prin Moldova; întrucât aproximativ 100 000 de refugiați sunt încă în Moldova, ceea ce exercită o presiune puternică asupra infrastructurii și serviciilor țării; întrucât, în cadrul Platformei de solidaritate a UE, șapte state membre ale UE, printre care Austria, Franța, Germania, Irlanda, Lituania, Țările de Jos și Spania, precum și Norvegia, s-au angajat să primească până în prezent 14 500 de persoane care tranzitează Moldova;

| F. | întrucât femeile și fetele sunt deosebit de expuse riscului în timpul crizelor umanitare și de strămutare, deoarece continuă să fie în mod disproporționat victime ale discriminării bazate pe norme de gen și ale violenței de gen; întrucât, în timp ce primii refugiați sosiți care fugeau din Ucraina au avut, în cea mai mare parte, contacte în interiorul UE, majoritatea persoanelor care sosesc acum nu dispun de un punct de contact sau de o rețea de sprijin în UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât femeile și fetele sunt deosebit de expuse riscului în timpul crizelor umanitare și de strămutare, deoarece continuă să fie în mod disproporționat victime ale discriminării bazate pe norme de gen și ale violenței de gen; întrucât, în timp ce primii refugiați sosiți care fugeau din Ucraina au avut, în cea mai mare parte, contacte în interiorul UE, majoritatea persoanelor care sosesc acum nu dispun de un punct de contact sau de o rețea de sprijin în UE;

| G. | întrucât cetățenii, societatea civilă și statele membre au dat dovadă de o solidaritate extraordinară față de refugiații care fug din Ucraina; întrucât, pentru prima dată, Consiliul Uniunii Europene a declanșat Directiva privind protecția temporară (DPT), oferind beneficiarilor, pentru o perioadă de cel puțin un an cu posibilitate de prelungire, permis de ședere și acces la un loc de muncă, la cazare sau o locuință adecvată, la asistență socială sau mijloace de subzistență, dacă este necesar, la asistență medicală și îngrijiri de sănătate și, pentru minori, la educație, precum și făcând posibilă reîntregirea familiilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât cetățenii, societatea civilă și statele membre au dat dovadă de o solidaritate extraordinară față de refugiații care fug din Ucraina; întrucât, pentru prima dată, Consiliul Uniunii Europene a declanșat Directiva privind protecția temporară (DPT), oferind beneficiarilor, pentru o perioadă de cel puțin un an cu posibilitate de prelungire, permis de ședere și acces la un loc de muncă, la cazare sau o locuință adecvată, la asistență socială sau mijloace de subzistență, dacă este necesar, la asistență medicală și îngrijiri de sănătate și, pentru minori, la educație, precum și făcând posibilă reîntregirea familiilor;

| H. | întrucât aplicarea DPT a fost destul de inegală și cel puțin opt state membre au ales să nu includă în domeniul ei de aplicare persoanele cu permise de ședere pe termen lung și alți resortisanți ai țărilor terțe din Ucraina; întrucât refugiații recunoscuți în Ucraina și alte persoane care beneficiază de o protecție echivalentă adesea nu au posibilitatea să călătorească în interiorul UE, deoarece documentele lor de călătorie nu sunt recunoscute de unele state membre; întrucât acest lucru este foarte problematic pentru femeile care se confruntă cu a doua lor strămutare (12); |
| --- | --- |

H.

întrucât aplicarea DPT a fost destul de inegală și cel puțin opt state membre au ales să nu includă în domeniul ei de aplicare persoanele cu permise de ședere pe termen lung și alți resortisanți ai țărilor terțe din Ucraina; întrucât refugiații recunoscuți în Ucraina și alte persoane care beneficiază de o protecție echivalentă adesea nu au posibilitatea să călătorească în interiorul UE, deoarece documentele lor de călătorie nu sunt recunoscute de unele state membre; întrucât acest lucru este foarte problematic pentru femeile care se confruntă cu a doua lor strămutare (12);

| I. | întrucât, până în prezent, ONG-urile care își desfășoară activitatea pe teren, societatea civilă și voluntarii, dar și administrațiile și autoritățile locale au depus cea mai mare parte a eforturilor pentru a ușura situația refugiaților, majoritatea dintre ei fiind femei; întrucât este nevoie de un sprijin neîntrerupt pentru a asigura o bună cooperare între organizațiile locale și cele de la nivel internațional și întrucât coordonarea acestora s-a îmbunătățit de la începutul conflictului și al fluxului de refugiați; întrucât entitățile locale se ocupă de o parte importantă a organizării în țările gazdă; întrucât statele membre au obligația legală de a asigura protecția refugiaților în temeiul dreptului internațional și al dreptului UE, cum ar fi DPT, și, prin urmare, trebuie să își intensifice eforturile pentru a facilita coordonarea pe teren și a asigura o mai bună repartizare a sarcinilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât, până în prezent, ONG-urile care își desfășoară activitatea pe teren, societatea civilă și voluntarii, dar și administrațiile și autoritățile locale au depus cea mai mare parte a eforturilor pentru a ușura situația refugiaților, majoritatea dintre ei fiind femei; întrucât este nevoie de un sprijin neîntrerupt pentru a asigura o bună cooperare între organizațiile locale și cele de la nivel internațional și întrucât coordonarea acestora s-a îmbunătățit de la începutul conflictului și al fluxului de refugiați; întrucât entitățile locale se ocupă de o parte importantă a organizării în țările gazdă; întrucât statele membre au obligația legală de a asigura protecția refugiaților în temeiul dreptului internațional și al dreptului UE, cum ar fi DPT, și, prin urmare, trebuie să își intensifice eforturile pentru a facilita coordonarea pe teren și a asigura o mai bună repartizare a sarcinilor;

| J. | întrucât ar trebui să se acorde o atenție deosebită situației femeilor refugiate care se confruntă cu o discriminare intersecțională, cum ar fi femeile rome, femeile de culoare, femeile apatride, femeile cu dizabilități, femeile migrante, femeile victime ale rasismului și persoanele LGBTIQ +, inclusiv femeile transgen a căror identitate poate să nu fie recunoscută, în special în Polonia și Ungaria, unde au fost luate măsuri împotriva persoanelor LGBTIQ +; întrucât la punctele de trecere a frontierei ar trebui, de asemenea, să se acorde o atenție deosebită femeilor victime ale rasismului de origine africană și resortisanților țărilor terțe; întrucât de multe ori discriminarea și violența de gen cu care se confruntă aceste grupuri de femei la frontiere nu sunt raportate și documentate, ceea ce înseamnă că rămân invizibile; |
| --- | --- |

J.

întrucât ar trebui să se acorde o atenție deosebită situației femeilor refugiate care se confruntă cu o discriminare intersecțională, cum ar fi femeile rome, femeile de culoare, femeile apatride, femeile cu dizabilități, femeile migrante, femeile victime ale rasismului și persoanele LGBTIQ +, inclusiv femeile transgen a căror identitate poate să nu fie recunoscută, în special în Polonia și Ungaria, unde au fost luate măsuri împotriva persoanelor LGBTIQ +; întrucât la punctele de trecere a frontierei ar trebui, de asemenea, să se acorde o atenție deosebită femeilor victime ale rasismului de origine africană și resortisanților țărilor terțe; întrucât de multe ori discriminarea și violența de gen cu care se confruntă aceste grupuri de femei la frontiere nu sunt raportate și documentate, ceea ce înseamnă că rămân invizibile;

| K. | întrucât femeile în vârstă, în special cele care nu au puncte de contact în UE, sunt adesea expuse riscului de izolare din cauză că nu au legături de familie sau legături mai largi cu comunitatea; întrucât ele sunt deosebit de vulnerabile din cauza barierelor lingvistice și a absenței accesului la servicii sociale și de asistență, inclusiv la medicamente și alimente; |
| --- | --- |

K.

întrucât femeile în vârstă, în special cele care nu au puncte de contact în UE, sunt adesea expuse riscului de izolare din cauză că nu au legături de familie sau legături mai largi cu comunitatea; întrucât ele sunt deosebit de vulnerabile din cauza barierelor lingvistice și a absenței accesului la servicii sociale și de asistență, inclusiv la medicamente și alimente;

| L. | întrucât războiul din Ucraina afectează femeile în moduri specifice, inclusiv pe cele care se confruntă cu discriminarea intersecțională, și agravează inegalitățile preexistente; întrucât majoritatea familiilor din Ucraina se bazează în prezent pe femei și se află în situații precare și extrem de vulnerabile din cauza actualei penurii grave de alimente, apă și energie din Ucraina; |
| --- | --- |

L.

întrucât războiul din Ucraina afectează femeile în moduri specifice, inclusiv pe cele care se confruntă cu discriminarea intersecțională, și agravează inegalitățile preexistente; întrucât majoritatea familiilor din Ucraina se bazează în prezent pe femei și se află în situații precare și extrem de vulnerabile din cauza actualei penurii grave de alimente, apă și energie din Ucraina;

| M. | întrucât multe femei au rămas în Ucraina și s-au mobilizat pentru a lupta sau pentru a oferi un sprijin de altă natură; întrucât femeile reprezintă aproximativ 15 % din armata Ucrainei și, în prezent, aproximativ 300 000 de femei sunt pe câmpul de luptă; întrucât în Ucraina au fost luate în captivitate femei soldați; întrucât există indicii că femeile soldați ucrainene în captivitate au fost torturate, umilite și supuse violenței sexuale; întrucât relatările privind astfel de rele tratamente sunt alarmante; întrucât este extrem de important să se respecte dispozițiile Convenției de la Geneva privind tratamentul uman al prizonierilor de război (articolul 13); întrucât femeile reprezintă, de asemenea, o a doua linie de apărare, oferind sprijin nemilitar, precum și logistică vitală, cum ar fi asistența pentru evacuarea civililor; întrucât sunt femei care au rămas în Ucraina, cărora fie nu li se permite să părăsească țara, cum ar fi cele care lucrează în infrastructuri critice, fie nu doresc sau nu sunt în măsură să părăsească țara; |
| --- | --- |

M.

întrucât multe femei au rămas în Ucraina și s-au mobilizat pentru a lupta sau pentru a oferi un sprijin de altă natură; întrucât femeile reprezintă aproximativ 15 % din armata Ucrainei și, în prezent, aproximativ 300 000 de femei sunt pe câmpul de luptă; întrucât în Ucraina au fost luate în captivitate femei soldați; întrucât există indicii că femeile soldați ucrainene în captivitate au fost torturate, umilite și supuse violenței sexuale; întrucât relatările privind astfel de rele tratamente sunt alarmante; întrucât este extrem de important să se respecte dispozițiile Convenției de la Geneva privind tratamentul uman al prizonierilor de război (articolul 13); întrucât femeile reprezintă, de asemenea, o a doua linie de apărare, oferind sprijin nemilitar, precum și logistică vitală, cum ar fi asistența pentru evacuarea civililor; întrucât sunt femei care au rămas în Ucraina, cărora fie nu li se permite să părăsească țara, cum ar fi cele care lucrează în infrastructuri critice, fie nu doresc sau nu sunt în măsură să părăsească țara;

| N. | întrucât sunt tot mai multe mărturii neoficiale ale supraviețuitoarelor, dar și rapoarte ale serviciilor de informații, cu privire la violența sexuală în conflict; întrucât sunt tot mai multe informații potrivit cărora violul, hărțuirea sexuală, tortura, execuțiile în masă și genocidul sunt utilizate din ce în ce mai mult de armata rusă ca arme de război împotriva populației civile din Ucraina; |
| --- | --- |

N.

întrucât sunt tot mai multe mărturii neoficiale ale supraviețuitoarelor, dar și rapoarte ale serviciilor de informații, cu privire la violența sexuală în conflict; întrucât sunt tot mai multe informații potrivit cărora violul, hărțuirea sexuală, tortura, execuțiile în masă și genocidul sunt utilizate din ce în ce mai mult de armata rusă ca arme de război împotriva populației civile din Ucraina;

| O. | întrucât utilizarea violenței sexuale și bazate pe gen ca armă este o crimă de război și, prin urmare, ar trebui urmărită penal în conformitate cu dispozițiile dreptului internațional și cu Statutul de la Roma al CPI, în special articolele 7 și 8, care definesc violul, sclavia sexuală, prostituția forțată, sarcina forțată și sterilizarea forțată sau orice formă de violență sexuală drept crime împotriva umanității și crime de război și le echivalează cu tortura și cu alte crime de război grave, indiferent dacă astfel de acte sunt sau nu comise în mod sistematic în timpul conflictelor internaționale sau interne, inclusiv cele legate de violența sexuală și de alte tipuri de violență împotriva femeilor și fetelor; |
| --- | --- |

O.

întrucât utilizarea violenței sexuale și bazate pe gen ca armă este o crimă de război și, prin urmare, ar trebui urmărită penal în conformitate cu dispozițiile dreptului internațional și cu Statutul de la Roma al CPI, în special articolele 7 și 8, care definesc violul, sclavia sexuală, prostituția forțată, sarcina forțată și sterilizarea forțată sau orice formă de violență sexuală drept crime împotriva umanității și crime de război și le echivalează cu tortura și cu alte crime de război grave, indiferent dacă astfel de acte sunt sau nu comise în mod sistematic în timpul conflictelor internaționale sau interne, inclusiv cele legate de violența sexuală și de alte tipuri de violență împotriva femeilor și fetelor;

| P. | întrucât CPI prezintă în continuare rezultate concrete reduse în înfăptuirea justiției pentru victimele violenței sexuale și întrucât există cazuri de condamnări în acest domeniu care au fost anulate (hotărârea pronunțată împotriva lui Jean-Pierre Bemba din Republica Democratică Congo); |
| --- | --- |

P.

întrucât CPI prezintă în continuare rezultate concrete reduse în înfăptuirea justiției pentru victimele violenței sexuale și întrucât există cazuri de condamnări în acest domeniu care au fost anulate (hotărârea pronunțată împotriva lui Jean-Pierre Bemba din Republica Democratică Congo);

| Q. | întrucât absența disponibilității și a accesibilității unor servicii adecvate în caz de violență pe criterii de gen pentru refugiați, inclusiv în centrele de primire, continuă să fie o preocupare majoră; întrucât este esențial ca răspunsul la această criză să includă prevenirea violenței pe criterii de gen și servicii de reacție imediată; |
| --- | --- |

Q.

întrucât absența disponibilității și a accesibilității unor servicii adecvate în caz de violență pe criterii de gen pentru refugiați, inclusiv în centrele de primire, continuă să fie o preocupare majoră; întrucât este esențial ca răspunsul la această criză să includă prevenirea violenței pe criterii de gen și servicii de reacție imediată;

| R. | întrucât strămutările masive și fluxurile de refugiați cauzate de războiul din Ucraina conduc la condiții prielnice creșterii traficului de ființe umane; întrucât există numeroase informații neoficiale cu privire la riscul de trafic de ființe umane în ceea ce privește refugiații, în special femeile și copiii neînsoțiți, care au căzut în mâinile traficanților sau sunt declarați dispăruți; întrucât traficanții abuzează adesea de situația vulnerabilă a refugiaților prezentându-se drept furnizori de servicii de transport, fie cu mașina, de ambele părți ale frontierei, fie în gări sau în stațiile de autobuze; |
| --- | --- |

R.

întrucât strămutările masive și fluxurile de refugiați cauzate de războiul din Ucraina conduc la condiții prielnice creșterii traficului de ființe umane; întrucât există numeroase informații neoficiale cu privire la riscul de trafic de ființe umane în ceea ce privește refugiații, în special femeile și copiii neînsoțiți, care au căzut în mâinile traficanților sau sunt declarați dispăruți; întrucât traficanții abuzează adesea de situația vulnerabilă a refugiaților prezentându-se drept furnizori de servicii de transport, fie cu mașina, de ambele părți ale frontierei, fie în gări sau în stațiile de autobuze;

| S. | întrucât, în prezent, se estimează că 80 000 de femei așteaptă să nască în Ucraina; întrucât situația dificilă de pe teren are drept consecință absența unui acces adecvat la sănătatea sexuală și reproductivă și la drepturile aferente pentru femeile care se află încă în țară; întrucât accesul la sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente devine, de asemenea, din ce în ce mai dificil pentru refugiații care sosesc în UE; |
| --- | --- |

S.

întrucât, în prezent, se estimează că 80 000 de femei așteaptă să nască în Ucraina; întrucât situația dificilă de pe teren are drept consecință absența unui acces adecvat la sănătatea sexuală și reproductivă și la drepturile aferente pentru femeile care se află încă în țară; întrucât accesul la sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente devine, de asemenea, din ce în ce mai dificil pentru refugiații care sosesc în UE;

| T. | întrucât femeile au nevoie de acces la întreaga gamă de servicii de sănătate sexuală și reproductivă, cum ar fi contracepția, contracepția de urgență, avortul legal și în condiții de siguranță, îngrijirea prenatală și asistența calificată în timpul nașterii; întrucât accesul la contracepția de urgență este îngreunat în mod considerabil de barierele din Polonia și Ungaria, din cauza cerințelor legate de prescripția medicală; întrucât, în cazul Poloniei, României și Slovaciei, există bariere economice în calea accesului la aceste servicii fundamentale în materie de sănătate sexuală și reproductivă și drepturile aferente, deoarece acestea nu sunt acoperite de sistemele publice de asigurări de sănătate sau de sisteme de subvenționare, ceea ce duce la obstacole considerabile în materie de costuri, dat fiind că refugiații trebuie să le plătească integral din buzunar sau să solicite ajutor din partea organizațiilor locale ale societății civile pentru ca să le fie acoperite costurile; întrucât în Polonia este în vigoare o interdicție aproape totală a avortului; |
| --- | --- |

T.

întrucât femeile au nevoie de acces la întreaga gamă de servicii de sănătate sexuală și reproductivă, cum ar fi contracepția, contracepția de urgență, avortul legal și în condiții de siguranță, îngrijirea prenatală și asistența calificată în timpul nașterii; întrucât accesul la contracepția de urgență este îngreunat în mod considerabil de barierele din Polonia și Ungaria, din cauza cerințelor legate de prescripția medicală; întrucât, în cazul Poloniei, României și Slovaciei, există bariere economice în calea accesului la aceste servicii fundamentale în materie de sănătate sexuală și reproductivă și drepturile aferente, deoarece acestea nu sunt acoperite de sistemele publice de asigurări de sănătate sau de sisteme de subvenționare, ceea ce duce la obstacole considerabile în materie de costuri, dat fiind că refugiații trebuie să le plătească integral din buzunar sau să solicite ajutor din partea organizațiilor locale ale societății civile pentru ca să le fie acoperite costurile; întrucât în Polonia este în vigoare o interdicție aproape totală a avortului;

| U. | întrucât avocații și ONG-urile primesc sute de apeluri din partea femeilor însărcinate care fug din Ucraina și care nu sunt în măsură să își întrerupă sarcina din cauza interdicției de facto a avortului în Polonia; întrucât avortul medical la începutul sarcinii nu este legal în Slovacia și nu este disponibil în Ungaria; întrucât un număr mare de femei au fost violate în timpul conflictului de agresorii ruși, este esențial ca acestea să aibă acces la contracepția de urgență, profilaxia post-expunere și la avort legal și în condiții de siguranță în Ucraina și în țările gazdă și de tranzit; întrucât toate țările-gazdă, inclusiv Polonia, trebuie să își îndeplinească obligația, inclusiv în temeiul legislației naționale, de a garanta accesul la avort pentru femeile care au rămas însărcinate în urma violului; întrucât serviciile SRHR sunt servicii medicale esențiale, iar statele membre ar trebui să asigure accesul la ele pentru toți, inclusiv accesul la servicii sigure și legale de avort în toate circumstanțele; |
| --- | --- |

U.

întrucât avocații și ONG-urile primesc sute de apeluri din partea femeilor însărcinate care fug din Ucraina și care nu sunt în măsură să își întrerupă sarcina din cauza interdicției de facto a avortului în Polonia; întrucât avortul medical la începutul sarcinii nu este legal în Slovacia și nu este disponibil în Ungaria; întrucât un număr mare de femei au fost violate în timpul conflictului de agresorii ruși, este esențial ca acestea să aibă acces la contracepția de urgență, profilaxia post-expunere și la avort legal și în condiții de siguranță în Ucraina și în țările gazdă și de tranzit; întrucât toate țările-gazdă, inclusiv Polonia, trebuie să își îndeplinească obligația, inclusiv în temeiul legislației naționale, de a garanta accesul la avort pentru femeile care au rămas însărcinate în urma violului; întrucât serviciile SRHR sunt servicii medicale esențiale, iar statele membre ar trebui să asigure accesul la ele pentru toți, inclusiv accesul la servicii sigure și legale de avort în toate circumstanțele;

| V. | întrucât legislația ucraineană permite maternitatea de substituție, iar Ucraina reprezintă peste un sfert din piața comercială mondială a maternității de substituție, estimându-se că între 2 000 și 2 500 de copii se nasc în acest mod în fiecare an în această țară; întrucât, din cauza războiului, mamele purtătoare se confruntă cu mari dificultăți în a-și continua sarcina în condiții care să contribuie la bunăstarea lor, precum și cu dificultăți în ceea ce privește accesul la serviciile de sănătate în timpul sarcinii, al nașterii și al puerperalității; întrucât unele agenții de maternitate de substituție au solicitat mamelor purtătoare să nu fugă din Ucraina înainte de naștere; întrucât copiii nou-născuți sunt deosebit de vulnerabili, iar din cauza războiului părinții de intenție întâmpină dificultăți în a-și asuma autoritatea părintească și instituțiilor publice le este dificil să asume tutela și îngrijirea lor în condiții adecvate, atunci când este necesar; |
| --- | --- |

V.

întrucât legislația ucraineană permite maternitatea de substituție, iar Ucraina reprezintă peste un sfert din piața comercială mondială a maternității de substituție, estimându-se că între 2 000 și 2 500 de copii se nasc în acest mod în fiecare an în această țară; întrucât, din cauza războiului, mamele purtătoare se confruntă cu mari dificultăți în a-și continua sarcina în condiții care să contribuie la bunăstarea lor, precum și cu dificultăți în ceea ce privește accesul la serviciile de sănătate în timpul sarcinii, al nașterii și al puerperalității; întrucât unele agenții de maternitate de substituție au solicitat mamelor purtătoare să nu fugă din Ucraina înainte de naștere; întrucât copiii nou-născuți sunt deosebit de vulnerabili, iar din cauza războiului părinții de intenție întâmpină dificultăți în a-și asuma autoritatea părintească și instituțiilor publice le este dificil să asume tutela și îngrijirea lor în condiții adecvate, atunci când este necesar;

| 1. | condamnă din nou, în termenii cei mai fermi cu putință, agresiunea militară ilegală, neprovocată și nejustificată a Federației Ruse împotriva Ucrainei și invadarea acesteia și condamnă orice crime de război comise împotriva populației civile, inclusiv a femeilor și fetelor, în toată diversitatea lor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiterează apelul adresat instituțiilor UE să acționeze pentru a acorda imediat Ucrainei statutul de țară candidată la UE, în conformitate cu articolul 49 din TUE și pe baza meritelor și să continue, între timp, să depună eforturi pentru a integra Ucraina în piața unică a UE, în conformitate cu Acordul de asociere, pentru a proteja în mod corespunzător femeile și fetele ucrainene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută solidaritatea manifestată de cetățenii europeni, societatea civilă, statele membre și UE însăși față de Ucraina și de persoanele care fug din Ucraina; subliniază că, de la începutul războiului, s-au depus eforturi pentru a ușura situația femeilor refugiate care fug din Ucraina prin intermediul organizațiilor societății civile care își desfășoară activitatea pe teren, în special al organizațiilor locale ale femeilor, precum și al voluntarilor, al autorităților locale, al guvernelor locale și naționale, în special al celor din statele membre și țările învecinate, precum și al organizațiilor internaționale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că orice tip de discriminare, inclusiv pe criterii de naționalitate, statut de rezident, convingeri sau religie, rasă, culoare, etnie, gen, vârstă, orientare sexuală, identitate de gen, mediu socioeconomic, caracteristici genetice, dizabilitate sau limbă este inacceptabilă și trebuie prevenită în mod activ; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită Comisiei să asigure punerea în aplicare corectă și deplină a DPT în toate cele 27 de state membre și să garanteze că femeile refugiate care fug din calea războiului din Ucraina beneficiază pe deplin de drepturile consacrate în aceasta, în special în ceea ce privește serviciile de sănătate, maternitatea, îngrijirea copiilor și accesul la piața muncii; consideră că Comisia parlamentară de asociere UE-Ucraina, în conformitate cu mandatul său actualizat, ar trebui să aibă rolul de a monitoriza punerea în aplicare a acestei directive în statele membre care se învecinează cu Ucraina; solicită o punere în aplicare armonioasă și uniformă pentru a asigura aplicarea uniformă a DPT în cazul resortisanților țărilor terțe care dețin un permis de ședere pe termen lung și al altor grupuri de resortisanți ai țărilor terțe care fug din calea războiului din Ucraina; |
| --- | --- |

5.

| 6. | condamnă cu fermitate utilizarea violenței sexuale și a violenței bazate pe gen ca armă de război și subliniază că aceasta constituie o crimă de război, precum și violența sexuală și bazată pe gen în centrele de tranzit din Ucraina și din întreaga Uniune; își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul tot mai mare de relatări privind traficul de persoane, violența sexuală, exploatarea, violul și abuzurile cu care se confruntă femeile și copiii care fug din Ucraina și sosesc în Europa; invită țările UE să răspundă nevoilor specifice ale femeilor și fetelor din centrele de primire și să se asigure că serviciile în caz de violență bazată pe gen, informațiile privind sursele de asistență și mecanismele de depunere a plângerilor sunt disponibile imediat în cadrul comunităților, în limbi și formate accesibile tuturor grupurilor; invită UE și țările-gazdă și de tranzit să garanteze accesul la servicii de sănătate sexuală și reproductivă și la servicii legate de drepturile aferente, în special contracepția de urgență, profilaxia postexpunere și avortul, inclusiv pentru supraviețuitorii violurilor; invită UE și statele sale membre să sprijine organizațiile locale, naționale și internaționale care oferă servicii și adăpost supraviețuitoarelor violenței de gen din rândul femeilor și fetelor refugiate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută includerea femeilor care fug din calea conflictelor armate și solicitarea unui sprijin specific în propunerea de directivă a Comisiei privind violența bazată pe gen; ia act de faptul că strămutările și fluxurile de refugiați din timpul războiului din Ucraina au o dimensiune de gen foarte marcată; invită UE să adopte un răspuns la criză care să ia în considerare dimensiunea de gen și să acorde prioritate protecției împotriva violenței sexuale și de gen și accesului tuturor refugiaților care fug din Ucraina, inclusiv al celor aflați încă în țară, la servicii esențiale de sănătate sexuală și reproductivă; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că trebuie să se acorde un sprijin specializat femeilor și fetelor care au supraviețuit violenței sau care au fost martore ale unor violențe și abuzuri sexuale și invită statele membre să instituie programe care să ofere sprijin psihologic și în materie de sănătate mintală, precum și consiliere pentru a le ajuta să depășească această experiență traumatică; subliniază că trebuie instituite mecanisme adecvate de raportare și documentare în Ucraina și în UE, inclusiv pentru a coordona colectarea mărturiilor victimelor, pentru a sesiza CPI cu privire la aceste cazuri în vederea urmăririi penale și pentru a trage la răspundere făptașii; invită Uniunea să sprijine aceste eforturi prin fonduri, expertiză și logistică; subliniază că este important să se creeze o platformă de înregistrare a cazurilor de violență sexuală și de gen în contextul războiului, inclusiv pentru a asigura condiții adecvate în acest sens, cum ar fi interpreți specializați; |
| --- | --- |

8.

| 9. | condamnă ferm și își exprimă îngrijorarea cu privire la deportarea, transportul și transferul femeilor ucrainene și copiilor lor în Rusia, astfel cum s-a relatat pe larg în mass-media și de către grupurile de apărare a drepturilor omului; subliniază că acest lucru contravine Convențiilor de la Geneva; insistă ca toți cetățenii ucraineni care au fost deportați cu forța în Rusia să fie trimiși imediat înapoi în Ucraina; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă îngrijorarea cu privire la calitatea vieții și locul în care se află persoanele încarcerate de forțele ruse, în special femeile deținute, având în vedere expunerea lor unică la anumite tipuri de violență de gen; invită, prin urmare, Comitetul Internațional al Crucii Roșii să își asume responsabilitatea de a identifica locul în care se află femeile deținute și de a se asigura că sunt tratate în mod echitabil și uman; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că femeile și fetele au nevoie de acces continuu la servicii de sănătate sexuală și reproductivă pe durata conflictelor și a strămutării, inclusiv posibilitatea de a naște în condiții de siguranță, acces la servicii de planificare familială, la avort legal și în condiții de siguranță sau la gestionarea clinică a violurilor; solicită să se pună la dispoziție fonduri pentru a furniza servicii de sănătate sexuală și reproductivă esențiale și vitale, în conformitate cu Pachetul minim de servicii inițiale al ONU; salută propunerea Comisiei de a pune la dispoziție centre de triaj în țările-gazdă pentru a le oferi refugiaților asistență medicală urgentă și pentru a asigura transferul lor imediat către alte state membre ale UE; subliniază că aceste centre de triaj trebuie să identifice nevoile în materie de sănătate sexuală și reproductivă pentru care factorul timp este important, cum ar fi contracepția de urgență, îngrijirile pentru avort legale și în condiții de siguranță și îngrijirea obstetrică de urgență, precum și experții în materie de violență sexuală și de gen; invită Comisia și statele membre să utilizeze măsuri, fonduri și mecanisme suplimentare ale UE pentru a răspunde nevoilor ucrainenilor în materie de protecție împotriva violenței sexuale și de gen și de sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente (SRHR), în special solicitând includerea produselor de sănătate sexuală și reproductivă în mecanismul de protecție civilă al Uniunii și trimițând truse cu produse pentru sănătatea și demnitatea femeilor, inclusiv contraceptive și truse pentru sănătatea sexuală și reproductivă în pachetele umanitare și convoaiele către Ucraina și țările învecinate de tranzit sau cele care primesc refugiați, în special atunci când acest lucru este necesar pentru a depăși restricțiile naționale în materie de SRHR; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că traficul de persoane în scopul exploatării sexuale și în alte scopuri rămâne unul dintre cele mai mari riscuri pentru femeile și copiii care fug din Ucraina, care se află într-o situație deosebit de vulnerabilă; constată că, chiar înainte de război, femeile ucrainene se numărau printre cele mai frecvente victime ale traficului de ființe umane din UE; îndeamnă statele membre să garanteze siguranța și protecția împotriva exploatării sexuale pentru femeile și fetele refugiate, inclusiv prin asigurarea unui transport sigur și coordonat între statele membre; îndeamnă statele membre și Uniunea să identifice și să urmărească rapid în justiție rețelele de trafic care profită de exploatarea sexuală a femeilor și fetelor refugiate; reiterează faptul că prostituția alimentează traficul de femei vulnerabile; încurajează Uniunea să ajute Ucraina să investească în acțiuni de sensibilizare și de prevenire a traficului de persoane pe teritoriul său, de exemplu prin difuzarea de informații cu privire la aceste riscuri; subliniază că mamele purtătoare se află într-o situație de vulnerabilitate și precaritate deosebită; insistă cu fermitate că interesul principal în cauză este viața femeilor și că acestea nu ar trebui împiedicate să părăsească Ucraina dacă doresc să facă acest lucru; reamintește că exploatarea sexuală pentru maternitatea de substituție și reproducere este inacceptabilă și reprezintă o încălcare a demnității umane și a drepturilor omului; |
| --- | --- |

12.

| 13. | condamnă practica maternității de substituție, care poate expune femeile din întreaga lume la exploatare, în special pe cele mai sărace și care se află în situații de vulnerabilitate, cum ar fi în contextul războiului; solicită Uniunii și statelor sale membre să acorde o atenție deosebită protecției mamelor purtătoare în timpul sarcinii, al nașterii și al puerperalității și să respecte toate drepturile acestora, precum și pe cele ale nou-născuților; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază impactul grav al maternității de substituție asupra femeilor, a drepturilor și a sănătății acestora, consecințele negative pentru egalitatea de gen și provocările care decurg din implicațiile transfrontaliere ale acestei practici, așa cum s-a întâmplat în cazul femeilor și copiilor afectați de războiul împotriva Ucrainei; solicită Uniunii și statelor sale membre să investigheze dimensiunile acestei industrii, contextul socioeconomic și situația femeilor însărcinate, precum și consecințele asupra sănătății fizice și mintale a acestora și asupra bunăstării sugarilor; solicită introducerea unor măsuri cu caracter obligatoriu pentru a trata maternitatea de substituție, care să protejeze drepturile femeilor și ale nou-născuților; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută activarea de către Comisie a cooperării în cadrul rețelei de raportori naționali privind traficul de persoane și, în acest sens, activarea cooperării polițienești în materie de combatere a traficului, inclusiv pe platforma EMPACT, precum și desfășurarea echipelor Europol în țările învecinate cu Ucraina; solicită ca aceste eforturi să fie sprijinite cu resurse financiare suficiente la nivelul UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută planul comun în 10 puncte prezentat miniștrilor de interne la 28 martie 2022, care cuprinde planul Comisiei pentru o mai bună coordonare europeană în ceea ce privește primirea persoanelor care fug din calea războiului împotriva Ucrainei; ia act de faptul că, în conformitate cu planul în 10 puncte, sunt propuse proceduri operaționale standard și orientări pentru primirea și sprijinirea copiilor și transferul minorilor neînsoțiți; salută elaborarea, în cadrul planului în 10 puncte, a unui plan comun de combatere a traficului de persoane, bazat pe strategia UE de combatere a traficului de persoane (2021-2025), sub conducerea coordonatorului UE pentru combaterea traficului de persoane; solicită adoptarea sa rapidă; solicită investiții suplimentare în măsurile de combatere a traficului de persoane în Ucraina, cum ar fi o linie telefonică de asistență la nivelul UE, gratuită și monitorizată în limba ucraineană, destinată în mod specific victimelor refugiate sau celor expuși riscului de trafic de persoane sau de violență sexuală și bazată pe gen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească coordonarea la punctele de trecere a frontierei și în centrele de primire, să asigure înregistrarea exactă a refugiaților și accesul acestora la documentația necesară; salută programul de înregistrare a voluntarilor care ajută refugiații, pentru a monitoriza persoanele care oferă ajutor; invită Comisia să își intensifice în continuare eforturile în ceea ce privește prevenirea și combaterea infracțiunilor cu care s-ar putea confrunta femeile refugiate, cum ar fi traficul de ființe umane, violența sexuală și bazată pe gen, exploatarea și abuzul; subliniază că traficul de ființe umane de toate tipurile, în special în scopul exploatării sexuale de către proxeneți, proprietari de case de prostituție și cumpărători de servicii sexuale, dar și în alte scopuri, reprezintă unul dintre cele mai mari riscuri pentru femeile refugiate și copiii care fug din Ucraina; invită forțele de poliție ale statelor membre și Europol să monitorizeze și să desfășoare campanii de sensibilizare în punctele de tranzit utilizate de traficanți, cum ar fi gările și stațiile de autobuz, stațiile de benzină, autostrăzile sau aeroporturile, unde aceștia își pot atrage victimele, precum și în centrele de primire a refugiaților unde victimele pot fi reperate; |
| --- | --- |

17.

| 18. | încurajează statele membre să utilizeze asistența oferită de agențiile UE pentru a găzdui femeile refugiate; subliniază că este necesară o platformă de înregistrare la nivelul UE pentru persoanele care solicită protecție temporară, așa cum a propus Comisia, care este necesară în special pentru a sprijini eforturile de urmărire și de reîntregire a familiei în cazul minorilor neînsoțiți, dar și în ceea ce privește persoanele expuse riscului de trafic de persoane, cum ar fi femeile și fetele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia să pregătească și să pună în aplicare rapid orientări uniforme pentru primirea și sprijinirea copiilor, în special a tinerelor fete, precum și a femeilor în vârstă, inclusiv în timpul procedurilor de transfer al copiilor neînsoțiți, oferind îngrijire alternativă temporară și reunind copiii cu membrii familiei lor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că statele membre gazdă oferă sprijin milioanelor de refugiați care fug din Ucraina, în special femeilor și copiilor, acest lucru având un impact asupra serviciilor lor sociale, de asistență medicală, de îngrijire a copiilor și de educație; invită, prin urmare, Comisia să efectueze o analiză detaliată a nevoilor și să adapteze politicile existente, inclusiv instrumentele financiare cum ar fi fondurile structurale, menținând o abordare care ia în considerare dimensiunea de gen; invită Comisia să sprijine cât mai mult statele membre în îndeplinirea acestei sarcini, acordând o atenție deosebită femeilor și tinerelor fete; salută eforturile depuse de statele membre pentru partajarea responsabilității prin intermediul Platformei de solidaritate și încurajează consolidarea în continuare a acestei cooperări; |
| --- | --- |

20.

| 21. | constată că este esențial ca femeile refugiate să aibă acces la mijloace de subzistență, inclusiv la posibilitatea de a munci și de a obține venituri cât mai curând posibil; solicită programe speciale și cursuri de limbi străine, precum și acces universal la serviciile de îngrijire a copiilor, pentru a facilita integrarea pe piața muncii din UE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că sunt luate în considerare nevoile femeilor care se confruntă cu o discriminare intersecțională din cauza originii rasiale sau etnice, a dizabilității, a naționalității, a orientării sexuale, a identității de gen sau a exprimării genului, inclusiv a celor care au fost victime ale violenței sexuale, în special prin asigurarea unor modalități de primire sau de îngrijire sigure și adecvate și prin garantarea faptului că nu există discriminare la punctele de trecere a frontierei; subliniază că trebuie colectate și analizate date defalcate în funcție de gen, vârstă, dizabilitate, naționalitate și punct de destinație (dacă sunt cunoscute), pentru a sprijini planificarea pe termen scurt și lung a serviciilor și facilităților adecvate; invită Comisia să se asigure că femeile de etnie romă care fug din Ucraina nu sunt discriminate și pot circula în interiorul UE; invită statele membre să garanteze protecția lor în punerea în aplicare a DPT; |
| --- | --- |

22.

| 23. | salută finanțarea acordată de UE refugiaților care fug din Ucraina, inclusiv prin programul Asistență de redresare pentru coeziune și teritoriile Europei (REACT-EU), Fondul pentru azil, migrație și integrare (FAMI) și Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE), care ar permite țărilor și regiunilor din UE să ofere sprijin de urgență persoanelor care fug din calea invaziei Ucrainei de către Rusia; solicită ca aceste fonduri să țină seama de dimensiunea de gen; insistă asupra faptului că Parlamentul ar trebui să supravegheze modul în care sunt cheltuite fondurile, în special în țările în care statul de drept continuă să fie încălcat, cum ar fi Polonia și Ungaria; reiterează faptul că integrarea perspectivei de gen și integrarea dimensiunii de gen în buget este un principiu de bază al UE; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că organizațiile societății civile au nevoie de un sprijin financiar și material direct mai mare din partea UE și a statelor sale membre pentru a facilita coordonarea pe teren și pentru a asigura o mai bună repartizare a diferitelor responsabilități; invită Comisia și statele membre să îmbunătățească coordonarea asistenței umanitare în cooperare cu societatea civilă și cu organizațiile internaționale, inclusiv cu UNHCR, ONU Femei, Fondul Organizației Națiunilor Unite pentru Populație, Organizația Mondială a Sănătății și alte agenții ale ONU, precum și cu Organizația Internațională pentru Migrație și Comitetul Internațional al Crucii Roșii, și să asigure accesul imediat și direct la finanțare pentru organizațiile societății civile care oferă asistență refugiaților ucraineni, în special organizațiilor pentru egalitatea de gen, SRHR și drepturile femeilor și femeilor apărătoare ale drepturilor omului, în toate statele membre de tranzit și de primire a refugiaților, în special în țările care impun restricții în materie de SRHR; îndeamnă Comisia și statele membre să implice și să consulte organizațiile societății civile și autoritățile locale cu privire la disponibilitatea fondurilor și la modul în care acestea sunt cheltuite și alocate; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită instituțiile UE și statele membre să se consulte îndeaproape cu organizațiile care luptă pentru drepturile femeilor, fetelor și grupurilor marginalizate, în special pe teren, dar și atunci când iau decizii politice legate de acest război; solicită să se acorde un sprijin special și protecție femeilor apărătoare ale drepturilor omului care sunt încă active în Ucraina; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază activitatea extraordinară desfășurată de ONG-uri și de grupurile de activiști pentru a ajuta femeile să aibă acces la SRHR și faptul că membrii lor își pun în joc propria libertate, cum ar fi Justyna Wydrzyńska, care a fost acuzată în temeiul legii draconice împotriva avortului din Polonia că a furnizat pilule pentru avort unei alte femei; invită Comisia să protejeze și să sprijine aceste femei apărătoare ale drepturilor omului împotriva oricărei persecuții cu care s-ar putea confrunta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază dificultățile specifice cu care se confruntă familiile LGBTIQ+ la trecerea frontierelor; subliniază că copiii cuplurilor de același sex riscă să fie separați de unul sau de ambii părinți; invită statele membre să țină seama de parteneriatele de facto și de familii aplicarea Directivei privind protecția temporară; |
| --- | --- |

27.

| 28. | reamintește situația dificilă și obstacolele cu care se confruntă persoanele transgen, inclusiv femeile transgen sau femeile transgen și intersexuale, în al căror pașapoarte figurează sexul masculin, care sunt împiedicate să fugă din Ucraina; reamintește că persoanele transgen ale căror documente de identitate nu corespund identității lor nu pot trece prin punctele de control interne și pot fi excluse de la aplicarea măsurilor de protecție civilă; subliniază că centrele de primire create pentru ele de voluntari și societatea civilă nu au capacitatea de a le găzdui pe toate; subliniază că persoanele transgen întâmpină dificultăți în a avea acces la tratamente hormonale; reamintește că aceste tratamente și alte medicamente specifice pentru persoanele transgen și intersexuale sunt clasificate ca fiind esențiale de către OMS și, prin urmare, ar trebui incluse în pachetele de ajutor umanitar; invită, prin urmare, Comisia să acorde sprijin financiar și asistență în materie de coordonare din partea UE în acest sens; invită Uniunea să solicite Ucrainei să simplifice procedurile pentru a permite acestor femei să fugă din Ucraina; invită statele membre ale UE să furnizeze medicamente adecvate după ce aceste femei au trecut frontiera; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că trebuie instituit un sprijin adecvat pentru municipalitățile din Ucraina care găzduiesc persoane strămutate în interiorul țării, pentru a le permite acestora să rămână în țara lor înainte ca situația să le permită să se întoarcă acasă; salută eforturile depuse de Comisie pentru a răspunde nevoilor femeilor și fetelor strămutate în interiorul țării; |
| --- | --- |

29.

| 30. | reamintește Rezoluția 1325 a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea și toate rezoluțiile sale ulterioare și solicită punerea lor în aplicare; insistă asupra includerii femeilor în întreaga lor diversitate și a grupurilor marginalizate în prevenirea, soluționarea și medierea conflictelor și în negocierile de pace, pe toate căile și solicită, prin urmare, instituțiilor UE să înființeze un grup operativ în care să fie incluse femeile și societatea civilă de pe teren; solicită ca Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) să ofere asistență sub formă de fonduri de formare pentru femeile și ONG-urile din Ucraina, pentru a le permite să participe la eforturile de soluționare a conflictelor și de reconstrucție post-conflict; invită instituțiile Uniunea și statele membre să acorde o atenție deosebită egalității de gen în eforturile lor de a pune capăt acestui război; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază situația dificilă cu care se confruntă Moldova în ceea ce privește infrastructura și serviciile sale, deja supuse tensiunilor; salută angajamentele de transfer din cadrul Platformei de solidaritate pentru a ajuta Moldova în eforturile sale de a găzdui refugiații care fug din Ucraina; invită statele membre și Comisia să depună în continuare eforturi pentru a sprijini Moldova prin partajarea responsabilității și furnizarea de asistență specifică pentru a răspunde nevoilor femeilor și fetelor refugiate; |
| --- | --- |

31.

| 32. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Organizației Națiunilor Unite, Consiliului Europei, precum și președintelui, guvernului și parlamentului Ucrainei. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  JO L 212, 7.8.2001, p. 12.

(2)  JO L 71, 4.3.2022, p. 1.

(3)  JO L 101, 15.4.2011, p. 1.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0052.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0120.

(6)  JO C 404, 6.10.2021, p. 202.

(7)  https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine

(8)  https://www.unrefugees.org/emergencies/ukraine/

(9)  https://www.iom.int/news/71-million-people-displaced-war-ukraine-iom-survey

(10)  https://www.reuters.com/world/europe/moscow-has-deported-500000-people-russia-ukraine-lawmaker-says-2022-04-20/

(11)  https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine#:~:text=Share%20this%20page%3A-,Ukraine%20Situation%3A%20Moldova%20Refugee%20Border%20Monitoring,(14%2D03%2D2022)&text=Almost%20three%20million%20refugees%20have,displaced%20to%20Moldova%20(UNHCR)

(12)  https://ecre.org/wp-content/uploads/2022/03/Information-Sheet-%E2%80%93-Access-to-territory-asylum-procedures-and-reception-conditions-for-Ukrainian-nationals-in-European-countries.pdf

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/164 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/164

---

P9_TA(2022)0207

Impactul războiului ilegal de agresiune dus de Rusia împotriva Ucrainei asupra sectoarelor transporturilor și turismului din UE

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la impactul războiului ilegal de agresiune dus de Rusia împotriva Ucrainei asupra sectoarelor transporturilor și turismului din UE (2022/2643(RSP))

(2022/C 465/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2022/334 al Consiliului din 28 februarie 2022 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2022/334 al Consiliului din 28 februarie 2022 (1),

| — | având în vedere planul de acțiune „Busola strategică pentru securitate și apărare – Pentru o Uniune Europeană care își protejează cetățenii, valorile și interesele și contribuie la pacea și securitatea internaționale”, aprobat de Consiliu la reuniunea sa din 21 martie 2022 și confirmat de Consiliul European la 25 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune „Busola strategică pentru securitate și apărare – Pentru o Uniune Europeană care își protejează cetățenii, valorile și interesele și contribuie la pacea și securitatea internaționale”, aprobat de Consiliu la reuniunea sa din 21 martie 2022 și confirmat de Consiliul European la 25 martie 2022,

| — | având în vedere reuniunea informală a miniștrilor transporturilor din 8 aprilie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea informală a miniștrilor transporturilor din 8 aprilie 2022,

| — | având în vedere Pactul mondial privind refugiații din 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul mondial privind refugiații din 2018,

| — | având în vedere Declarația de la Versailles a șefilor de stat sau de guvern ai UE din 11 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Versailles a șefilor de stat sau de guvern ai UE din 11 martie 2022,

| — | având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 martie 2022 referitoare la necesitatea unui plan de acțiune urgent al UE pentru a garanta securitatea alimentară în interiorul și în afara UE în contextul invadării Ucrainei de către Rusia (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 martie 2022 referitoare la necesitatea unui plan de acțiune urgent al UE pentru a garanta securitatea alimentară în interiorul și în afara UE în contextul invadării Ucrainei de către Rusia (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la concluziile reuniunii Consiliului European din 24-25 martie 2022: inclusiv ultimele evoluții ale războiului din Ucraina și sancțiunile aplicate de UE împotriva Rusiei și implementarea acestora (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la concluziile reuniunii Consiliului European din 24-25 martie 2022: inclusiv ultimele evoluții ale războiului din Ucraina și sancțiunile aplicate de UE împotriva Rusiei și implementarea acestora (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la protejarea de către UE a copiilor și tinerilor care fug din calea războiului din Ucraina (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la protejarea de către UE a copiilor și tinerilor care fug din calea războiului din Ucraina (5),

| — | având în vedere Planul în 10 puncte al Agenției Internaționale a Energiei pentru eliminarea utilizării petrolului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul în 10 puncte al Agenției Internaționale a Energiei pentru eliminarea utilizării petrolului,

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru transport și turism, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru transport și turism,

| A. | întrucât UE a adoptat cinci pachete de sancțiuni ca răspuns la războiul de agresiune ilegal, neprovocat și nejustificat al Rusiei împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE a adoptat cinci pachete de sancțiuni ca răspuns la războiul de agresiune ilegal, neprovocat și nejustificat al Rusiei împotriva Ucrainei;

| B. | întrucât se preconizează că un nou val de sancțiuni va afecta mai puternic Rusia în sectorul transportului rutier și maritim; |
| --- | --- |

B.

întrucât se preconizează că un nou val de sancțiuni va afecta mai puternic Rusia în sectorul transportului rutier și maritim;

| C. | întrucât, la 28 februarie 2022, Rusia a anunțat, ca represalii, interdicții privind utilizarea spațiului aerian rus, care afectează aeronavele din 36 de țări, inclusiv statele UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 28 februarie 2022, Rusia a anunțat, ca represalii, interdicții privind utilizarea spațiului aerian rus, care afectează aeronavele din 36 de țări, inclusiv statele UE;

| D. | întrucât Consiliul European a redus linia bugetară propusă pentru mobilitatea militară în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei de la 6,5 la 1,69 miliarde EUR, ca parte a cadrului financiar multianual 2021-2027; |
| --- | --- |

D.

întrucât Consiliul European a redus linia bugetară propusă pentru mobilitatea militară în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei de la 6,5 la 1,69 miliarde EUR, ca parte a cadrului financiar multianual 2021-2027;

| E. | întrucât, în condițiile în care spațiul aerian ucrainean a fost închis, aproximativ 3,3 % din traficul aerian de pasageri din Europa a încetat, pe lângă zborurile de pasageri dintre Rusia și Europa, care au reprezentat 5,7 % din traficul total european în 2021; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în condițiile în care spațiul aerian ucrainean a fost închis, aproximativ 3,3 % din traficul aerian de pasageri din Europa a încetat, pe lângă zborurile de pasageri dintre Rusia și Europa, care au reprezentat 5,7 % din traficul total european în 2021;

| F. | întrucât, în 2020, aproximativ 535 de nave sub pavilion rus au făcut circa 8 848 de escale în porturile statelor membre ale UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în 2020, aproximativ 535 de nave sub pavilion rus au făcut circa 8 848 de escale în porturile statelor membre ale UE;

| G. | întrucât situația din Marea Neagră și Marea Azov s-a deteriorat, deoarece marina rusă blochează regiunea și anumite părți din aceste mări au fost declarate zone de război, ca recunoaștere a riscului de securitate la trecerea traficului maritim; |
| --- | --- |

G.

întrucât situația din Marea Neagră și Marea Azov s-a deteriorat, deoarece marina rusă blochează regiunea și anumite părți din aceste mări au fost declarate zone de război, ca recunoaștere a riscului de securitate la trecerea traficului maritim;

| H. | întrucât, în această zonă, marina rusă a atacat nave cu armatori sau cu operatori din UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în această zonă, marina rusă a atacat nave cu armatori sau cu operatori din UE;

| I. | întrucât navigatorii ucraineni și ruși reprezintă 14,5 % din forța de muncă din transportul maritim la nivel mondial, iar flotele UE se bazează în mare măsură pe aceștia; |
| --- | --- |

I.

întrucât navigatorii ucraineni și ruși reprezintă 14,5 % din forța de muncă din transportul maritim la nivel mondial, iar flotele UE se bazează în mare măsură pe aceștia;

| J. | întrucât preocupările sunt din ce în ce mai mari în ceea ce privește securitatea și operabilitatea generală a transportului feroviar și maritim către și dinspre Ucraina; |
| --- | --- |

J.

întrucât preocupările sunt din ce în ce mai mari în ceea ce privește securitatea și operabilitatea generală a transportului feroviar și maritim către și dinspre Ucraina;

| K. | întrucât tendința prețului combustibililor a fost ascendentă în ultimele luni, iar situația s-a înrăutățit din cauza războiului ilegal de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și întrucât combustibilul reprezintă unul dintre cele mai mari costuri pentru operatorii și utilizatorii de transport; |
| --- | --- |

K.

întrucât tendința prețului combustibililor a fost ascendentă în ultimele luni, iar situația s-a înrăutățit din cauza războiului ilegal de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și întrucât combustibilul reprezintă unul dintre cele mai mari costuri pentru operatorii și utilizatorii de transport;

| L. | întrucât destinațiile turistice din multe țări ale UE vor suferi un nou impact brutal după doi ani de pandemie, care au avut deja un efect distructiv asupra sectorului, |
| --- | --- |

L.

întrucât destinațiile turistice din multe țări ale UE vor suferi un nou impact brutal după doi ani de pandemie, care au avut deja un efect distructiv asupra sectorului,

1.

condamnă din nou în termenii cei mai fermi cu putință războiul de agresiune al Federației Ruse împotriva Ucrainei, precum și implicarea Belarusului în acest război și solicită Rusiei să înceteze imediat toate activitățile militare din Ucraina și să retragă necondiționat toate forțele și echipamentele militare de pe întreg teritoriul recunoscut la nivel internațional al Ucrainei;

2.

salută sancțiunile fără precedent și în continuă evoluție ale UE împotriva Rusiei ca răspuns la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei și invită UE să continue să evalueze și să adopte sancțiuni suplimentare și eficace în sectorul transporturilor pentru a submina finanțarea mașinii de război a lui Putin; subliniază că este prima dată când sectorul transporturilor a fost vizat în mod explicit în sancțiunile UE împotriva Rusiei;

3.

reamintește că transportul este un mijloc strategic pentru UE de a oferi solidaritate și sprijin Ucrainei și populației sale afectate, în ceea ce privește logistica, ajutorul umanitar și evacuarea și mobilitatea refugiaților;

4.

condamnă cu fermitate vizarea deliberată de către forțele ruse a infrastructurii de transport din Ucraina, ceea ce diminuează capacitatea autorităților ucrainene de a evacua persoanele civile și a transporta bunuri esențiale și provizii către persoanele aflate în nevoie; îndeamnă UE să ofere asistență financiară Ucrainei pentru a o ajuta să își reconstruiască infrastructura de transport;

5.

salută măsurile adoptate de Comisie pentru a ajuta statele membre, operatorii de transport și lucrătorii să continue operațiunile de transport și să sprijine transportul refugiaților din Ucraina și al ajutorului umanitar; recunoaște curajul lucrătorilor din domeniul transporturilor din Ucraina, care își riscă viața, continuând în același timp să lucreze pentru transportul de persoane și mărfuri;

6.

salută orientările operaționale adoptate de Comisie pentru a asigura tranzitul persoanelor ucrainene fără documente valabile la bordul operatorilor de transport din UE;

7.

salută faptul că operatorii europeni de transport oferă cetățenilor ucraineni posibilitatea de a călători gratuit cu trenul, autobuzul, vaporul și avionul, precum și nenumăratele inițiative ale asociațiilor și persoanelor, pe întreg teritoriul UE, care asigură transportul gratuit de bunuri și persoane către și de la frontiera ucraineană; subliniază că mulți ucraineni care doresc să se întoarcă în țara lor sau care încearcă să găsească cazare într-un alt stat membru nu își pot permite prețul biletului; solicită operatorilor feroviari să permită în continuare cetățenilor ucraineni accesul liber la trenuri fără rezervare, precum și la locuri nerezervate;

8.

subliniază că conflictul în curs, precum și represaliile Rusiei împotriva sancțiunilor UE au un impact și asupra sectorului transporturilor din UE, care este grav perturbat indiferent de modul de transport;

9.

subliniază faptul că creșterea prețurilor combustibililor și perturbarea lanțurilor logistice și de aprovizionare se numără printre principalele consecințe care afectează toate modurile de transport și creează o mare incertitudine pe piețe;

10.

consideră că operatorii de transport cu sediul în UE și cei deținuți de UE care au legături cu piața rusă ar trebui sprijiniți, deoarece își reorientează operațiunile de transport în afara Rusiei;

11.

invită Comisia să efectueze de urgență o evaluare economică și socială a consecințelor războiului asupra tuturor modurilor de transport de pe piața UE și să prezinte rapid, dacă este necesar, sprijin, inclusiv prin măsuri legislative și/sau financiare suplimentare, pentru a atenua efectele negative și a asigura condiții de concurență echitabile și funcționale pentru sectoarele europene ale transporturilor, astfel încât acestea să își poată desfășura activitatea în mod rezonabil;

12.

subliniază că criza nu ar trebui să ducă la subminarea temporară sau permanentă a drepturilor lucrătorilor din sectorul transporturilor;

Aviația

Aviația

| 13. | își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul grav pe care conflictul îl are asupra sectorului aviației în ceea ce privește costurile de exploatare, ceea ce face ca atât pasagerii, cât și mărfurile să fie mai scumpe; subliniază că, prin combinarea sancțiunilor și a interdicțiilor aeriene, companiile aeriene au fost obligate să își suspende sau să își redirecționeze zborurile; subliniază, în plus, că extinderile maxime necesare ale rutelor pentru ca aeronavele să evite spațiul aerian rus și belarus variază între trei și patru ore pentru fiecare rută, ceea ce duce la probleme legate de realimentare (opriri suplimentare, prin urmare costuri suplimentare) și un program de lucru al echipajului mai lung decât cel prevăzut în reglementările UE; |
| --- | --- |

13.

își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul grav pe care conflictul îl are asupra sectorului aviației în ceea ce privește costurile de exploatare, ceea ce face ca atât pasagerii, cât și mărfurile să fie mai scumpe; subliniază că, prin combinarea sancțiunilor și a interdicțiilor aeriene, companiile aeriene au fost obligate să își suspende sau să își redirecționeze zborurile; subliniază, în plus, că extinderile maxime necesare ale rutelor pentru ca aeronavele să evite spațiul aerian rus și belarus variază între trei și patru ore pentru fiecare rută, ceea ce duce la probleme legate de realimentare (opriri suplimentare, prin urmare costuri suplimentare) și un program de lucru al echipajului mai lung decât cel prevăzut în reglementările UE;

| 14. | subliniază că Ucraina și Rusia se numără printre principalii producători de titan, metalul esențial utilizat la fabricarea aeronavelor, iar conflictul în curs ar putea avea un impact asupra aprovizionării pe termen scurt; |
| --- | --- |

14.

subliniază că Ucraina și Rusia se numără printre principalii producători de titan, metalul esențial utilizat la fabricarea aeronavelor, iar conflictul în curs ar putea avea un impact asupra aprovizionării pe termen scurt;

| 15. | invită Comisia să evalueze și, dacă este necesar, să prezinte o strategie de sprijin pentru companiile aeriene din UE și pentru angajații acestora, care au fost grav afectate, mai întâi de pandemia de COVID-19 și, în prezent, de interdicțiile de survolare impuse Rusiei și Belarusului, de prețurile ridicate ale combustibililor și de scăderea cererii; subliniază, cu toate acestea, necesitatea de a asigura condiții de concurență echitabile și o concurență loială între companiile aeriene, în special atunci când se acordă sprijin financiar; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să evalueze și, dacă este necesar, să prezinte o strategie de sprijin pentru companiile aeriene din UE și pentru angajații acestora, care au fost grav afectate, mai întâi de pandemia de COVID-19 și, în prezent, de interdicțiile de survolare impuse Rusiei și Belarusului, de prețurile ridicate ale combustibililor și de scăderea cererii; subliniază, cu toate acestea, necesitatea de a asigura condiții de concurență echitabile și o concurență loială între companiile aeriene, în special atunci când se acordă sprijin financiar;

| 16. | regretă faptul că Rusia, încălcând în mod clar normele aviației civile internaționale (Convenția de la Chicago), a aprobat o lege care impune reînregistrarea avioanelor închiriate de la companii străine în registrul de aeronave al Rusiei; insistă asupra faptului că un astfel de furt nu poate fi tolerat și solicită restituirea imediată a avioanelor în cauză proprietarilor lor legali; salută decizia Comisiei de a include pe lista pentru siguranța aeriană transportatorii ruși care operează aeronave care fac obiectul acestei reînmatriculări, având în vedere că autoritățile ruse nu dispun de capacitatea de supraveghere a siguranței în materie de navigabilitate pentru sutele de aeronave reînmatriculate; subliniază că autoritățile ruse vor fi singurele responsabile pentru punerea în pericol a vieții propriilor cetățeni atunci când pun în funcțiune aceste aeronave furate pe cerul rus, fără a fi în măsură să îndeplinească cerințele de securitate necesare; |
| --- | --- |

16.

regretă faptul că Rusia, încălcând în mod clar normele aviației civile internaționale (Convenția de la Chicago), a aprobat o lege care impune reînregistrarea avioanelor închiriate de la companii străine în registrul de aeronave al Rusiei; insistă asupra faptului că un astfel de furt nu poate fi tolerat și solicită restituirea imediată a avioanelor în cauză proprietarilor lor legali; salută decizia Comisiei de a include pe lista pentru siguranța aeriană transportatorii ruși care operează aeronave care fac obiectul acestei reînmatriculări, având în vedere că autoritățile ruse nu dispun de capacitatea de supraveghere a siguranței în materie de navigabilitate pentru sutele de aeronave reînmatriculate; subliniază că autoritățile ruse vor fi singurele responsabile pentru punerea în pericol a vieții propriilor cetățeni atunci când pun în funcțiune aceste aeronave furate pe cerul rus, fără a fi în măsură să îndeplinească cerințele de securitate necesare;

| 17. | solicită continuarea acțiunii UE pentru a opri mercenarii din Grupul Wagner și luptătorii străini din Siria etc. să se alăture efectiv câmpului de luptă din Ucraina pentru a comite atrocități împotriva populației civile; cere, prin urmare, Înaltului Reprezentant să solicite în special guvernelor Turciei, Georgiei, Azerbaidjanului și Irakului, precum și guvernelor republicilor din Asia Centrală să își închidă spațiul aerian pentru toate avioanele militare sau charter ruse, iraniene sau siriene sau pentru orice companii aeriene regulate care transportă astfel de mercenari; solicită ca UE să includă pe o listă neagră orice companie aeriană care ar putea participa la astfel de transporturi; |
| --- | --- |

17.

solicită continuarea acțiunii UE pentru a opri mercenarii din Grupul Wagner și luptătorii străini din Siria etc. să se alăture efectiv câmpului de luptă din Ucraina pentru a comite atrocități împotriva populației civile; cere, prin urmare, Înaltului Reprezentant să solicite în special guvernelor Turciei, Georgiei, Azerbaidjanului și Irakului, precum și guvernelor republicilor din Asia Centrală să își închidă spațiul aerian pentru toate avioanele militare sau charter ruse, iraniene sau siriene sau pentru orice companii aeriene regulate care transportă astfel de mercenari; solicită ca UE să includă pe o listă neagră orice companie aeriană care ar putea participa la astfel de transporturi;

Transportul maritim

Transportul maritim

| 18. | salută cel de-al treilea pilon al celui de-al cincilea pachet de sancțiuni împotriva Rusiei al Comisiei legat de interdicția impusă navelor sub pavilion rus și navelor operate de Rusia de a intra în porturile UE; consideră că Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă ar putea juca, în acest sens, un rol important în furnizarea unei liste clare a navelor rusești care urmează să fie interzise în porturile UE, ținând seama de navele care și-au reluat pavilionul sau s-au reînmatriculat începând cu 24 februarie 2022; |
| --- | --- |

18.

salută cel de-al treilea pilon al celui de-al cincilea pachet de sancțiuni împotriva Rusiei al Comisiei legat de interdicția impusă navelor sub pavilion rus și navelor operate de Rusia de a intra în porturile UE; consideră că Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă ar putea juca, în acest sens, un rol important în furnizarea unei liste clare a navelor rusești care urmează să fie interzise în porturile UE, ținând seama de navele care și-au reluat pavilionul sau s-au reînmatriculat începând cu 24 februarie 2022;

| 19. | solicită, cu toate acestea, să se treacă dincolo de aceste măsuri pentru a preveni eludarea lor și să se refuze escala în porturile UE a tuturor navelor, indiferent de cine le deține sau le exploatează, dacă acestea fac escală și în porturile rusești de-a lungul rutei lor, cu excepția cazului în care, din motive umanitare justificate, acest lucru este necesar; salută deja decizia voluntară a câtorva dintre cele mai mari companii maritime din lume cu sediul în Europa de a opri toate rezervările de mărfuri către și dinspre Rusia până la noi dispoziții; |
| --- | --- |

19.

solicită, cu toate acestea, să se treacă dincolo de aceste măsuri pentru a preveni eludarea lor și să se refuze escala în porturile UE a tuturor navelor, indiferent de cine le deține sau le exploatează, dacă acestea fac escală și în porturile rusești de-a lungul rutei lor, cu excepția cazului în care, din motive umanitare justificate, acest lucru este necesar; salută deja decizia voluntară a câtorva dintre cele mai mari companii maritime din lume cu sediul în Europa de a opri toate rezervările de mărfuri către și dinspre Rusia până la noi dispoziții;

| 20. | solicită ca tuturor navelor care doresc să efectueze o escală într-un port UE să le fie interzisă alimentarea cu combustibil în porturile ruse sau de la navele ruse de buncherare pe mare; |
| --- | --- |

20.

solicită ca tuturor navelor care doresc să efectueze o escală într-un port UE să le fie interzisă alimentarea cu combustibil în porturile ruse sau de la navele ruse de buncherare pe mare;

| 21. | consideră că Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă ar trebui, în acest sens, să ofere orientări cu privire la aplicarea uniformă a unor astfel de sancțiuni, menținând condiții de concurență echitabile pentru porturile UE; |
| --- | --- |

21.

consideră că Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă ar trebui, în acest sens, să ofere orientări cu privire la aplicarea uniformă a unor astfel de sancțiuni, menținând condiții de concurență echitabile pentru porturile UE;

| 22. | solicită guvernelor și autorităților publice competente, atât la nivel național, cât și la nivelul UE, să își asume responsabilitățile și să planifice suficient personal și resurse pentru a asigura o aplicare fără probleme a măsurilor, evitând întârzierile suplimentare într-un lanț de aprovizionare deja perturbat; |
| --- | --- |

22.

solicită guvernelor și autorităților publice competente, atât la nivel național, cât și la nivelul UE, să își asume responsabilitățile și să planifice suficient personal și resurse pentru a asigura o aplicare fără probleme a măsurilor, evitând întârzierile suplimentare într-un lanț de aprovizionare deja perturbat;

| 23. | ia act de faptul că un număr mare de nave sunt în prezent blocate în regiunile respective; reiterează cu titlu de urgență solicitările Comisiei și ale statelor membre privind siguranța și securitatea transportului maritim internațional în zonă, precum și asigurarea siguranței navigatorilor în special; solicită reaprovizionarea urgentă a navelor în cauză cu proviziile vitale de care au nevoie navigatorii lor și implementarea unui coridor maritim albastru sigur pentru a permite evacuarea în condiții de siguranță a navigatorilor și a navelor din zonele cu risc ridicat și afectate din Marea Neagră și Marea Azov; |
| --- | --- |

23.

ia act de faptul că un număr mare de nave sunt în prezent blocate în regiunile respective; reiterează cu titlu de urgență solicitările Comisiei și ale statelor membre privind siguranța și securitatea transportului maritim internațional în zonă, precum și asigurarea siguranței navigatorilor în special; solicită reaprovizionarea urgentă a navelor în cauză cu proviziile vitale de care au nevoie navigatorii lor și implementarea unui coridor maritim albastru sigur pentru a permite evacuarea în condiții de siguranță a navigatorilor și a navelor din zonele cu risc ridicat și afectate din Marea Neagră și Marea Azov;

| 24. | regretă faptul că o serie de mine maritime plutitoare libere au amenințat recent viețile navigatorilor și ale pasagerilor, precum și fluxurile comerciale internaționale din Marea Neagră și solicită sprijin internațional pentru eforturile de deminare ale țărilor riverane; |
| --- | --- |

24.

regretă faptul că o serie de mine maritime plutitoare libere au amenințat recent viețile navigatorilor și ale pasagerilor, precum și fluxurile comerciale internaționale din Marea Neagră și solicită sprijin internațional pentru eforturile de deminare ale țărilor riverane;

| 25. | își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul transportului maritim internațional, al logisticii, al lanțurilor de aprovizionare și al prețurilor combustibililor, în special în ceea ce privește tarifele pentru transportul de marfă, în sectorul maritim; |
| --- | --- |

25.

își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul transportului maritim internațional, al logisticii, al lanțurilor de aprovizionare și al prețurilor combustibililor, în special în ceea ce privește tarifele pentru transportul de marfă, în sectorul maritim;

Transportul feroviar

Transportul feroviar

| 26. | regretă că, deocamdată, nu există o interdicție directă a operațiunilor de transport feroviar cu căile ferate rusești; constată, cu toate acestea, că căile ferate ruse au fost adăugate pe lista entităților și organismelor juridice care fac obiectul unor restricții financiare; |
| --- | --- |

26.

regretă că, deocamdată, nu există o interdicție directă a operațiunilor de transport feroviar cu căile ferate rusești; constată, cu toate acestea, că căile ferate ruse au fost adăugate pe lista entităților și organismelor juridice care fac obiectul unor restricții financiare;

| 27. | subliniază că trenurile pot călători în continuare prin Rusia, în special trenurile de marfă care circulă între Europa și China; constată, cu toate acestea, că conflictul are un impact dramatic asupra fluxurilor de transport feroviar de marfă între Asia și Europa, creând incertitudine pentru întreprinderile care operează trenuri și transporturi de mărfuri; |
| --- | --- |

27.

subliniază că trenurile pot călători în continuare prin Rusia, în special trenurile de marfă care circulă între Europa și China; constată, cu toate acestea, că conflictul are un impact dramatic asupra fluxurilor de transport feroviar de marfă între Asia și Europa, creând incertitudine pentru întreprinderile care operează trenuri și transporturi de mărfuri;

| 28. | subliniază că mărfurile din trenurile de marfă circulă împotriva barierelor fizice, mii de vagoane fiind blocate în cozi la granița dintre Ucraina și țările UE; invită Comisia să sprijine Ucraina în eforturile sale de a devia fluxurile de trafic, de a stabili noi conexiuni și de a stabili rute comerciale rapide, ceea ce este deosebit de urgent pentru transportul de mărfuri perisabile, cum ar fi grâul; salută, în acest sens, inițiativa „Getreidebrücke”, prin care operatorii feroviari ucraineni și din UE colaborează pentru a asigura că produsele și utilajele agricole pot intra și ieși din Ucraina; în mod similar, salută eforturile României de a repune în funcțiune liniile de cale ferată dezafectate care conectează România cu Ucraina și care ar putea reduce și mai mult presiunea asupra rutelor de transport către și dinspre Ucraina; consideră că UE ar trebui să încurajeze și să înlesnească astfel de inițiative; |
| --- | --- |

28.

subliniază că mărfurile din trenurile de marfă circulă împotriva barierelor fizice, mii de vagoane fiind blocate în cozi la granița dintre Ucraina și țările UE; invită Comisia să sprijine Ucraina în eforturile sale de a devia fluxurile de trafic, de a stabili noi conexiuni și de a stabili rute comerciale rapide, ceea ce este deosebit de urgent pentru transportul de mărfuri perisabile, cum ar fi grâul; salută, în acest sens, inițiativa „Getreidebrücke”, prin care operatorii feroviari ucraineni și din UE colaborează pentru a asigura că produsele și utilajele agricole pot intra și ieși din Ucraina; în mod similar, salută eforturile României de a repune în funcțiune liniile de cale ferată dezafectate care conectează România cu Ucraina și care ar putea reduce și mai mult presiunea asupra rutelor de transport către și dinspre Ucraina; consideră că UE ar trebui să încurajeze și să înlesnească astfel de inițiative;

| 29. | invită Comisia să sprijine Ucraina și eforturile sale de a consolida legăturile feroviare dintre Ucraina și UE; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să sprijine Ucraina și eforturile sale de a consolida legăturile feroviare dintre Ucraina și UE;

| 30. | salută eroismul lucrătorilor feroviari ucraineni care, în ciuda amenințării constante la adresa vieții lor, se angajează să evacueze populația Ucrainei din zonele de război, continuând să asigure distribuirea poștei, plata pensiilor, distribuirea de medicamente și de produse umanitare și alimentare, transportând proprietatea întreprinderilor, instituțiilor și organizațiilor naționale pentru a salva regiuni din Ucraina și asigurând continuarea comerțului internațional și a contactelor diplomatice active la cel mai înalt nivel; |
| --- | --- |

30.

salută eroismul lucrătorilor feroviari ucraineni care, în ciuda amenințării constante la adresa vieții lor, se angajează să evacueze populația Ucrainei din zonele de război, continuând să asigure distribuirea poștei, plata pensiilor, distribuirea de medicamente și de produse umanitare și alimentare, transportând proprietatea întreprinderilor, instituțiilor și organizațiilor naționale pentru a salva regiuni din Ucraina și asigurând continuarea comerțului internațional și a contactelor diplomatice active la cel mai înalt nivel;

| 31. | consideră că atacul rusesc asupra Ucrainei și nevoile de transport rezultate în cadrul UE au subliniat necesitatea ca sistemul feroviar al UE să găzduiască volume mai mari de pasageri și mărfuri; invită, prin urmare, statele membre să accelereze standardizarea, armonizarea și interoperabilitatea sistemelor feroviare în toate statele membre și invită Comisia să continue monitorizarea punerii în aplicare și a deficiențelor rămase; |
| --- | --- |

31.

consideră că atacul rusesc asupra Ucrainei și nevoile de transport rezultate în cadrul UE au subliniat necesitatea ca sistemul feroviar al UE să găzduiască volume mai mari de pasageri și mărfuri; invită, prin urmare, statele membre să accelereze standardizarea, armonizarea și interoperabilitatea sistemelor feroviare în toate statele membre și invită Comisia să continue monitorizarea punerii în aplicare și a deficiențelor rămase;

| 32. | invită Comisia să inițieze imediat negocieri cu Ucraina privind liberalizarea transportului internațional feroviar și pe căile navigabile interioare de mărfuri pentru a securiza rutele de transport și a garanta lanțuri neîntrerupte de aprovizionare cu produse agricole și alte produse de bază către Europa și restul lumii; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să inițieze imediat negocieri cu Ucraina privind liberalizarea transportului internațional feroviar și pe căile navigabile interioare de mărfuri pentru a securiza rutele de transport și a garanta lanțuri neîntrerupte de aprovizionare cu produse agricole și alte produse de bază către Europa și restul lumii;

| 33. | subliniază eroismul unor lucrători feroviari belaruși care au sabotat desfășurarea de forțe ruse care atacă Ucraina și invită toți cetățenii din Rusia și Belarus să urmeze exemplul lor de rezistență civilă la acest război atroce de agresiune; |
| --- | --- |

33.

subliniază eroismul unor lucrători feroviari belaruși care au sabotat desfășurarea de forțe ruse care atacă Ucraina și invită toți cetățenii din Rusia și Belarus să urmeze exemplul lor de rezistență civilă la acest război atroce de agresiune;

Transportul rutier

Transportul rutier

| 34. | salută acțiunea Comisiei de a asigura întoarcerea șoferilor europeni de camioane din zona de conflict și transportul rutier de mărfuri către Ucraina și Republica Moldova; |
| --- | --- |

34.

salută acțiunea Comisiei de a asigura întoarcerea șoferilor europeni de camioane din zona de conflict și transportul rutier de mărfuri către Ucraina și Republica Moldova;

| 35. | salută recentele sancțiuni care interzic întreprinderilor de transport rutier stabilite în Rusia și Belarus să transporte mărfuri pe cale rutieră pe teritoriul Uniunii Europene, deoarece acestea vor limita drastic opțiunile industriei ruse de a obține bunuri esențiale; |
| --- | --- |

35.

salută recentele sancțiuni care interzic întreprinderilor de transport rutier stabilite în Rusia și Belarus să transporte mărfuri pe cale rutieră pe teritoriul Uniunii Europene, deoarece acestea vor limita drastic opțiunile industriei ruse de a obține bunuri esențiale;

| 36. | subliniază că transportul de mărfuri către Ucraina și statele membre învecinate cu fluxuri majore de refugiați riscă să întâmpine obstacole de reglementare; salută măsurile luate de Comisie pentru a clarifica și a încuraja statele membre să aplice anumite măsuri de facilitare a operațiunilor de transport rutier efectuate în circumstanțele excepționale create de agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, cum ar fi acordarea de carduri de conducător auto temporare conducătorilor auto ucraineni care își desfășoară activitatea în UE și care nu se pot întoarce în Ucraina pentru a-și reînnoi cardurile atunci când acestea nu mai sunt valabile, adoptarea unor derogări temporare de la normele privind perioadele de conducere și de odihnă, asigurând în același timp condiții decente și siguranța conducătorilor auto, scutirea de la plata taxelor vamale pentru transportul considerat serviciu de urgență și derogările de la autorizația de transport pentru transportul tuturor produselor necesare pentru îngrijirea medicală; subliniază faptul că șoferii ucraineni de camioane din Europa se confruntă cu mari tensiuni din cauza războiului din țara lor; invită Comisia să pună în aplicare o strategie pentru a-i ajuta pe șoferii de camioane din Ucraina să se alăture familiilor lor strămutate în Uniunea Europeană și să se asigure că statele membre oferă asistență conducătorilor auto aflați în dificultate; |
| --- | --- |

36.

subliniază că transportul de mărfuri către Ucraina și statele membre învecinate cu fluxuri majore de refugiați riscă să întâmpine obstacole de reglementare; salută măsurile luate de Comisie pentru a clarifica și a încuraja statele membre să aplice anumite măsuri de facilitare a operațiunilor de transport rutier efectuate în circumstanțele excepționale create de agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, cum ar fi acordarea de carduri de conducător auto temporare conducătorilor auto ucraineni care își desfășoară activitatea în UE și care nu se pot întoarce în Ucraina pentru a-și reînnoi cardurile atunci când acestea nu mai sunt valabile, adoptarea unor derogări temporare de la normele privind perioadele de conducere și de odihnă, asigurând în același timp condiții decente și siguranța conducătorilor auto, scutirea de la plata taxelor vamale pentru transportul considerat serviciu de urgență și derogările de la autorizația de transport pentru transportul tuturor produselor necesare pentru îngrijirea medicală; subliniază faptul că șoferii ucraineni de camioane din Europa se confruntă cu mari tensiuni din cauza războiului din țara lor; invită Comisia să pună în aplicare o strategie pentru a-i ajuta pe șoferii de camioane din Ucraina să se alăture familiilor lor strămutate în Uniunea Europeană și să se asigure că statele membre oferă asistență conducătorilor auto aflați în dificultate;

| 37. | invită Comisia să analizeze în continuare modalitățile de sprijinire a transportului de pasageri sau de orice fel de mărfuri către/dinspre Ucraina și țările vecine ale UE ca ajutor umanitar și să ofere ajutorul necesar în ceea ce privește taxele rutiere, taxele de utilizare a infrastructurii, accesul la sfârșit de săptămână, impozitarea etc.; |
| --- | --- |

37.

invită Comisia să analizeze în continuare modalitățile de sprijinire a transportului de pasageri sau de orice fel de mărfuri către/dinspre Ucraina și țările vecine ale UE ca ajutor umanitar și să ofere ajutorul necesar în ceea ce privește taxele rutiere, taxele de utilizare a infrastructurii, accesul la sfârșit de săptămână, impozitarea etc.;

| 38. | sprijină încheierea imediată a acordului privind transportul rutier de mărfuri între Uniunea Europeană și Ucraina și invită Comisia și statele membre să înceapă imediat aplicarea provizorie a acordului; |
| --- | --- |

38.

sprijină încheierea imediată a acordului privind transportul rutier de mărfuri între Uniunea Europeană și Ucraina și invită Comisia și statele membre să înceapă imediat aplicarea provizorie a acordului;

| 39. | sprijină propunerea Comisiei de a încheia acorduri de transport cu Ucraina și Republica Moldova, prin liberalizarea parțială a transportului rutier pentru transportatorii lor, ceea ce va permite transferul de mărfuri importante pentru export de pe rutele maritime – care nu sunt disponibile în prezent din cauza agresiunii militare ruse – și utilizarea sporită a porturilor maritime ale UE pentru exportul și importul de mărfuri către și dinspre Ucraina; sprijină ferm, în acest sens, reabilitarea rapidă a legăturilor feroviare și a căilor navigabile abandonate anterior între Ucraina și România, în special; |
| --- | --- |

39.

sprijină propunerea Comisiei de a încheia acorduri de transport cu Ucraina și Republica Moldova, prin liberalizarea parțială a transportului rutier pentru transportatorii lor, ceea ce va permite transferul de mărfuri importante pentru export de pe rutele maritime – care nu sunt disponibile în prezent din cauza agresiunii militare ruse – și utilizarea sporită a porturilor maritime ale UE pentru exportul și importul de mărfuri către și dinspre Ucraina; sprijină ferm, în acest sens, reabilitarea rapidă a legăturilor feroviare și a căilor navigabile abandonate anterior între Ucraina și România, în special;

| 40. | subliniază importanța vitală a deschiderii coridoarelor de transport ecologice către și dinspre Ucraina, astfel încât Ucraina să dispună de toate mijloacele de producție necesare pentru a-și crește producția agricolă (de exemplu, pesticide, îngrășăminte și semințe) și pentru a permite continuarea schimburilor agricole cu Ucraina; |
| --- | --- |

40.

subliniază importanța vitală a deschiderii coridoarelor de transport ecologice către și dinspre Ucraina, astfel încât Ucraina să dispună de toate mijloacele de producție necesare pentru a-și crește producția agricolă (de exemplu, pesticide, îngrășăminte și semințe) și pentru a permite continuarea schimburilor agricole cu Ucraina;

TEN-T și mobilitatea militară

TEN-T și mobilitatea militară

| 41. | salută comunicarea Comisiei privind extinderea rețelei transeuropene de transport (TEN-T) la țările terțe învecinate și îndeamnă să se utilizeze revizuirea în curs a TEN-T pentru a se concentra asupra creșterii considerabile a investițiilor în infrastructura de transport în Balcanii de Vest, Republica Moldova, Georgia și Ucraina; solicită, în plus, Comisiei, Consiliului și Parlamentului să ia împreună în considerare revizuirea în curs a TEN-T ca pe o oportunitate de a revizui noile hărți TEN-T propuse în decembrie 2021 și să propună un addendum pentru Ucraina, Republica Moldova și Georgia, în special pentru a se adapta la situația complet nouă a nevoilor de transport cauzate de războiul ilegal de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; solicită, de asemenea, Comisiei să propună o Comunitate a transporturilor din UE – „Europa de Est” sau UE – „Parteneriatul estic”, inclusiv un Cadru de investiții pentru Europa de Est, care ar putea fi modelat parțial după modelul Comunității transporturilor cu țările din Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

41.

salută comunicarea Comisiei privind extinderea rețelei transeuropene de transport (TEN-T) la țările terțe învecinate și îndeamnă să se utilizeze revizuirea în curs a TEN-T pentru a se concentra asupra creșterii considerabile a investițiilor în infrastructura de transport în Balcanii de Vest, Republica Moldova, Georgia și Ucraina; solicită, în plus, Comisiei, Consiliului și Parlamentului să ia împreună în considerare revizuirea în curs a TEN-T ca pe o oportunitate de a revizui noile hărți TEN-T propuse în decembrie 2021 și să propună un addendum pentru Ucraina, Republica Moldova și Georgia, în special pentru a se adapta la situația complet nouă a nevoilor de transport cauzate de războiul ilegal de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; solicită, de asemenea, Comisiei să propună o Comunitate a transporturilor din UE – „Europa de Est” sau UE – „Parteneriatul estic”, inclusiv un Cadru de investiții pentru Europa de Est, care ar putea fi modelat parțial după modelul Comunității transporturilor cu țările din Balcanii de Vest;

| 42. | subliniază necesitatea de a stabili obiective mult mai ambițioase în ceea ce privește proiectul UE pentru mobilitate militară și, în acest sens, salută angajamentul statelor membre ale UE de a accelera eforturile în curs de intensificare a mobilității militare gândite la nivelul UE; |
| --- | --- |

42.

subliniază necesitatea de a stabili obiective mult mai ambițioase în ceea ce privește proiectul UE pentru mobilitate militară și, în acest sens, salută angajamentul statelor membre ale UE de a accelera eforturile în curs de intensificare a mobilității militare gândite la nivelul UE;

| 43. | își reiterează regretul profund cu privire la decizia Consiliului European de a reduce drastic pachetul financiar final pentru linia bugetară pentru mobilitate militară nou creată în cadrul programului Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE II) 2021-2027, atunci când a adoptat cifrele din cadrul financiar multianual 2021-2027 și regretă că această greșeală subminează în prezent securitatea noastră europeană comună; invită Comisia să găsească și să prezinte soluții pentru a majora în mod semnificativ linia bugetară pentru mobilitate militară din cadrul programului MIE II și sugerează mobilizarea fondurilor neutilizate în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR) în acest sens; subliniază că este important să se asigure că aspectele legate de mobilitatea militară sunt evaluate și abordate în detaliu atât în ceea ce privește infrastructura, cât și finanțarea, în vederea asigurării unei cooperări transfrontaliere și a unei mobilități optime în cadrul Uniunii; în acest sens, invită Comisia să propună un sprijin specific pentru proiectele majore de infrastructură care conectează mai bine toate statele membre și să sporească conexiunile infrastructurii de transport cu Balcanii de Vest, Republica Moldova, Georgia și Ucraina; solicită, în special, consolidarea tuturor infrastructurilor majore cu dublă utilizare care conduc la frontiera estică a Uniunii; |
| --- | --- |

43.

își reiterează regretul profund cu privire la decizia Consiliului European de a reduce drastic pachetul financiar final pentru linia bugetară pentru mobilitate militară nou creată în cadrul programului Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE II) 2021-2027, atunci când a adoptat cifrele din cadrul financiar multianual 2021-2027 și regretă că această greșeală subminează în prezent securitatea noastră europeană comună; invită Comisia să găsească și să prezinte soluții pentru a majora în mod semnificativ linia bugetară pentru mobilitate militară din cadrul programului MIE II și sugerează mobilizarea fondurilor neutilizate în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR) în acest sens; subliniază că este important să se asigure că aspectele legate de mobilitatea militară sunt evaluate și abordate în detaliu atât în ceea ce privește infrastructura, cât și finanțarea, în vederea asigurării unei cooperări transfrontaliere și a unei mobilități optime în cadrul Uniunii; în acest sens, invită Comisia să propună un sprijin specific pentru proiectele majore de infrastructură care conectează mai bine toate statele membre și să sporească conexiunile infrastructurii de transport cu Balcanii de Vest, Republica Moldova, Georgia și Ucraina; solicită, în special, consolidarea tuturor infrastructurilor majore cu dublă utilizare care conduc la frontiera estică a Uniunii;

| 44. | invită Comisia să asigure finanțarea necesară în statele membre ale UE pentru dezvoltarea infrastructurii cu dublă utilizare, cu rol strategic necesar pentru a răspunde nevoilor prezente și viitoare; subliniază necesitatea de a îmbunătăți capacitatea UE de a evalua și controla proprietatea și investițiile în domeniul infrastructurii strategice, ca aspect esențial pentru garantarea securității UE și a cetățenilor noștri; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia să asigure finanțarea necesară în statele membre ale UE pentru dezvoltarea infrastructurii cu dublă utilizare, cu rol strategic necesar pentru a răspunde nevoilor prezente și viitoare; subliniază necesitatea de a îmbunătăți capacitatea UE de a evalua și controla proprietatea și investițiile în domeniul infrastructurii strategice, ca aspect esențial pentru garantarea securității UE și a cetățenilor noștri;

| 45. | invită Comisia să detalieze în continuare inițiativa „Global Gateway”, pentru a încuraja investițiile comune în infrastructură, în special în țările care împărtășesc valori universale cu noi. În loc să cedeze terenul autocrațiilor, Europa trebuie să ofere o alternativă atrăgătoare din punct de vedere economic și bazată pe valori pentru investițiile în infrastructură în țările terțe mai sărace. În acest sens, Europa ar trebui să își unească forțele cu alte democrații importante, cum ar fi SUA, Regatul Unit, Canada, Australia, Japonia sau Coreea de Sud; |
| --- | --- |

45.

invită Comisia să detalieze în continuare inițiativa „Global Gateway”, pentru a încuraja investițiile comune în infrastructură, în special în țările care împărtășesc valori universale cu noi. În loc să cedeze terenul autocrațiilor, Europa trebuie să ofere o alternativă atrăgătoare din punct de vedere economic și bazată pe valori pentru investițiile în infrastructură în țările terțe mai sărace. În acest sens, Europa ar trebui să își unească forțele cu alte democrații importante, cum ar fi SUA, Regatul Unit, Canada, Australia, Japonia sau Coreea de Sud;

Creșterea prețurilor la energie în sectorul transporturilor

Creșterea prețurilor la energie în sectorul transporturilor

| 46. | subliniază că o combinație de prețuri mai mari la energie și la transport ar avea un impact asupra tuturor cetățenilor, în special asupra gospodăriilor cu venituri mici, cu un risc crescut de sărăcie în domeniul transporturilor; în plus, subliniază faptul că un cost mai ridicat al combustibilului pentru aviație, transportul rutier și transportul maritim are un impact direct asupra prețurilor finale ale bunurilor și serviciilor și că creșterea prețurilor combustibililor afectează redresarea turismului în urma pandemiei; |
| --- | --- |

46.

subliniază că o combinație de prețuri mai mari la energie și la transport ar avea un impact asupra tuturor cetățenilor, în special asupra gospodăriilor cu venituri mici, cu un risc crescut de sărăcie în domeniul transporturilor; în plus, subliniază faptul că un cost mai ridicat al combustibilului pentru aviație, transportul rutier și transportul maritim are un impact direct asupra prețurilor finale ale bunurilor și serviciilor și că creșterea prețurilor combustibililor afectează redresarea turismului în urma pandemiei;

| 47. | salută comunicarea Comisiei privind „REPowerEU: acțiuni europene comune pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă” și sprijină necesitatea ca Europa să devină rapid independentă de sursele de energie rusești, ceea ce poate deveni în același timp o oportunitate de accelerare a tranziției energetice; regretă, cu toate acestea, faptul că Comisia nu a abordat încă problema creșterii prețului combustibililor pentru operatorii de transport; invită Comisia să analizeze în profunzime impactul economic al prețurilor combustibililor asupra transporturilor și mobilității din UE și să adopte măsuri suplimentare pentru a răspunde creșterii prețurilor în transporturi, în conformitate cu Pactul verde european; |
| --- | --- |

47.

salută comunicarea Comisiei privind „REPowerEU: acțiuni europene comune pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă” și sprijină necesitatea ca Europa să devină rapid independentă de sursele de energie rusești, ceea ce poate deveni în același timp o oportunitate de accelerare a tranziției energetice; regretă, cu toate acestea, faptul că Comisia nu a abordat încă problema creșterii prețului combustibililor pentru operatorii de transport; invită Comisia să analizeze în profunzime impactul economic al prețurilor combustibililor asupra transporturilor și mobilității din UE și să adopte măsuri suplimentare pentru a răspunde creșterii prețurilor în transporturi, în conformitate cu Pactul verde european;

| 48. | salută măsurile extraordinare adoptate de mai multe state membre care vizează atenuarea creșterii prețurilor combustibililor, cum ar fi reducerea temporară a impozitelor, și invită Comisia să prezinte criterii comune și coordonate la nivelul UE și să faciliteze adoptarea acestor măsuri de către autoritățile naționale; |
| --- | --- |

48.

salută măsurile extraordinare adoptate de mai multe state membre care vizează atenuarea creșterii prețurilor combustibililor, cum ar fi reducerea temporară a impozitelor, și invită Comisia să prezinte criterii comune și coordonate la nivelul UE și să faciliteze adoptarea acestor măsuri de către autoritățile naționale;

| 49. | invită Comisia și, în special, guvernele naționale, regionale și locale să pună în aplicare măsuri în conformitate cu planul în 10 puncte al Agenției Internaționale a Energiei pentru a reduce utilizarea petrolului, inclusiv utilizarea extinsă a posibilităților de birou la domiciliu, duminica fără mașini în orașe, promovarea în continuare a transportului public, a micromobilității, a mersului pe jos și cu bicicleta, creșterea utilizării în comun a autoturismelor, promovarea conducerii eficiente a camioanelor de marfă și livrarea de mărfuri, utilizarea trenurilor de mare viteză și de noapte în locul avioanelor, acolo unde este posibil, evitarea călătoriilor de afaceri cu avionul, acolo unde există opțiuni alternative, consolidarea utilizării de vehicule electrice și mai eficiente; |
| --- | --- |

49.

invită Comisia și, în special, guvernele naționale, regionale și locale să pună în aplicare măsuri în conformitate cu planul în 10 puncte al Agenției Internaționale a Energiei pentru a reduce utilizarea petrolului, inclusiv utilizarea extinsă a posibilităților de birou la domiciliu, duminica fără mașini în orașe, promovarea în continuare a transportului public, a micromobilității, a mersului pe jos și cu bicicleta, creșterea utilizării în comun a autoturismelor, promovarea conducerii eficiente a camioanelor de marfă și livrarea de mărfuri, utilizarea trenurilor de mare viteză și de noapte în locul avioanelor, acolo unde este posibil, evitarea călătoriilor de afaceri cu avionul, acolo unde există opțiuni alternative, consolidarea utilizării de vehicule electrice și mai eficiente;

| 50. | subliniază necesitatea urgentă de a crește în mod semnificativ producția internă a Uniunii, aprovizionarea și stocarea de combustibili/energie din surse regenerabile și de a spori în continuare diversificarea aprovizionării cu energie a Uniunii Europene, și prin importuri de combustibili alternativi pe termen scurt, inclusiv prin intermediul terminalelor portuare ale UE pentru GNL ca combustibil de tranziție, evitând totodată cu atenție efectele blocajelor și activele depreciate și în conformitate cu obiectivele UE în materie de climă; subliniază, de asemenea, necesitatea de a consolida interconexiunile energetice dintre statele membre, în special între Peninsula Iberică și restul Europei; |
| --- | --- |

50.

subliniază necesitatea urgentă de a crește în mod semnificativ producția internă a Uniunii, aprovizionarea și stocarea de combustibili/energie din surse regenerabile și de a spori în continuare diversificarea aprovizionării cu energie a Uniunii Europene, și prin importuri de combustibili alternativi pe termen scurt, inclusiv prin intermediul terminalelor portuare ale UE pentru GNL ca combustibil de tranziție, evitând totodată cu atenție efectele blocajelor și activele depreciate și în conformitate cu obiectivele UE în materie de climă; subliniază, de asemenea, necesitatea de a consolida interconexiunile energetice dintre statele membre, în special între Peninsula Iberică și restul Europei;

| 51. | consideră că ar trebui promovate sinergiile și complementaritățile TEN-T și TEN-E, asigurând în același timp pe deplin oportunitățile de finanțare existente și viitoare și nivelurile de finanțare pentru dezvoltarea TEN-T; |
| --- | --- |

51.

consideră că ar trebui promovate sinergiile și complementaritățile TEN-T și TEN-E, asigurând în același timp pe deplin oportunitățile de finanțare existente și viitoare și nivelurile de finanțare pentru dezvoltarea TEN-T;

Turismul

Turismul

| 52. | subliniază faptul că agresiunea criminală continuă a Rusiei împotriva Ucrainei a afectat în mod grav industria turismului, în special în zonele de frontieră. Turiștii refuză să călătorească în anumite state membre ale UE, cum ar fi Polonia, România, Slovacia, Bulgaria sau statele baltice, din cauza proximității frontierei cu Ucraina și a fricii de război. În ciuda propriilor probleme, industriile turismului din țările menționate mai sus ajută refugiații din Ucraina; solicită, prin urmare, o politică europeană comună în domeniul turismului și, în special, un plan de acțiune cu sprijin financiar eficace pentru a ajuta sectorul și destinațiile care au fost cele mai afectate să depășească cele mai recente crize provocate de COVID-19 și agresiunea criminală a Rusiei împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

52.

subliniază faptul că agresiunea criminală continuă a Rusiei împotriva Ucrainei a afectat în mod grav industria turismului, în special în zonele de frontieră. Turiștii refuză să călătorească în anumite state membre ale UE, cum ar fi Polonia, România, Slovacia, Bulgaria sau statele baltice, din cauza proximității frontierei cu Ucraina și a fricii de război. În ciuda propriilor probleme, industriile turismului din țările menționate mai sus ajută refugiații din Ucraina; solicită, prin urmare, o politică europeană comună în domeniul turismului și, în special, un plan de acțiune cu sprijin financiar eficace pentru a ajuta sectorul și destinațiile care au fost cele mai afectate să depășească cele mai recente crize provocate de COVID-19 și agresiunea criminală a Rusiei împotriva Ucrainei;

| 53. | își reiterează sprijinul ferm pentru instituirea unui Mecanism european de gestionare a crizelor pentru sectorul turismului din UE, pentru a răspunde în mod adecvat și rapid crizelor de mare amploare, cum ar fi pandemiile, războaiele, impactul crizei umanitare al schimbărilor climatice; subliniază că este important să se prevadă soluții de finanțare pentru deficitele financiare pe termen scurt care apar în urma acestor crize, precum și să se asigure un cadru și strategii pe termen mediu și lung; |
| --- | --- |

53.

își reiterează sprijinul ferm pentru instituirea unui Mecanism european de gestionare a crizelor pentru sectorul turismului din UE, pentru a răspunde în mod adecvat și rapid crizelor de mare amploare, cum ar fi pandemiile, războaiele, impactul crizei umanitare al schimbărilor climatice; subliniază că este important să se prevadă soluții de finanțare pentru deficitele financiare pe termen scurt care apar în urma acestor crize, precum și să se asigure un cadru și strategii pe termen mediu și lung;

| 54. | subliniază că creșterea costurilor energiei și alimentelor, care sunt exacerbate de război, va multiplica costurile pentru întreprinderile din domeniul turismului și pentru întregul lanț valoric, în special pentru IMM-urile care se confruntă deja cu dificultăți în a supraviețui după doi ani de pandemie; invită, prin urmare, statele membre să ofere facilitățile necesare prin intermediul politicilor fiscale și, în special, al scutirilor fiscale, și invită Comisia să utilizeze fondurile UE pentru a îmbunătăți lichiditatea IMM-urilor; subliniază, în acest sens, că redresarea sectorului va fi întârziată și mai mult și invită Comisia și statele membre să mențină sprijinul public existent, inclusiv prin amânarea rambursării obligațiilor care decurg din aceasta; |
| --- | --- |

54.

subliniază că creșterea costurilor energiei și alimentelor, care sunt exacerbate de război, va multiplica costurile pentru întreprinderile din domeniul turismului și pentru întregul lanț valoric, în special pentru IMM-urile care se confruntă deja cu dificultăți în a supraviețui după doi ani de pandemie; invită, prin urmare, statele membre să ofere facilitățile necesare prin intermediul politicilor fiscale și, în special, al scutirilor fiscale, și invită Comisia să utilizeze fondurile UE pentru a îmbunătăți lichiditatea IMM-urilor; subliniază, în acest sens, că redresarea sectorului va fi întârziată și mai mult și invită Comisia și statele membre să mențină sprijinul public existent, inclusiv prin amânarea rambursării obligațiilor care decurg din aceasta;

| 55. | subliniază că pandemia de COVID-19 și actuala criză cauzată de războiul din Ucraina au demonstrat necesitatea urgentă de a înființa o „Agenție a UE pentru turism”; consideră că coordonarea este un imperativ pentru redresarea industriei turismului din UE ca soluție pe termen scurt și că ar trebui înființat rapid un departament special pentru turism în cadrul uneia dintre agențiile existente, care ar trebui să fie responsabil de crearea unei noi „mărci turistice a UE”, care să promoveze Europa ca destinație sigură, sustenabilă și inteligentă pentru toți; solicită o campanie comună la nivelul UE pentru a promova Europa ca destinație, în vederea atragerii de turiști către destinații care depind în cea mai mare măsură de turiștii ruși și ucraineni; |
| --- | --- |

55.

subliniază că pandemia de COVID-19 și actuala criză cauzată de războiul din Ucraina au demonstrat necesitatea urgentă de a înființa o „Agenție a UE pentru turism”; consideră că coordonarea este un imperativ pentru redresarea industriei turismului din UE ca soluție pe termen scurt și că ar trebui înființat rapid un departament special pentru turism în cadrul uneia dintre agențiile existente, care ar trebui să fie responsabil de crearea unei noi „mărci turistice a UE”, care să promoveze Europa ca destinație sigură, sustenabilă și inteligentă pentru toți; solicită o campanie comună la nivelul UE pentru a promova Europa ca destinație, în vederea atragerii de turiști către destinații care depind în cea mai mare măsură de turiștii ruși și ucraineni;

| 56. | invită statele membre să sprijine hotelurile din UE și serviciile de închiriere pe termen scurt care găzduiesc refugiați ucraineni; |
| --- | --- |

56.

invită statele membre să sprijine hotelurile din UE și serviciile de închiriere pe termen scurt care găzduiesc refugiați ucraineni;

| 57. | salută faptul că întreprinderile din domeniul turismului angajează deja refugiați ucraineni și solicită Comisiei să sprijine aceste acțiuni prin instituirea unui program financiar temporar al UE pentru a răspunde penuriei de forță de muncă în domeniul turismului, care reprezintă o problemă pertinentă în sectorul turismului după pandemie; |
| --- | --- |

57.

salută faptul că întreprinderile din domeniul turismului angajează deja refugiați ucraineni și solicită Comisiei să sprijine aceste acțiuni prin instituirea unui program financiar temporar al UE pentru a răspunde penuriei de forță de muncă în domeniul turismului, care reprezintă o problemă pertinentă în sectorul turismului după pandemie;

o

o

o
  o

o

o

| 58. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

58.

încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 57, 28.2.2022, p. 1.

1

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0052.

2

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0099.

3

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0121.

4

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0120.

5

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 3 mai 2022

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/171 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/171

---

P9_TA(2022)0129

Alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, de abrogare a Deciziei Consiliului (76/787/ECSC, CEE, Euratom) și a Actului privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct anexat la decizia respectivă (2020/2220(INL) – 2022/0902(APP))

(2022/C 465/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația de la 9 mai 1950, prin care s-a propus crearea Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) ca prim pas către o federație a Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la 9 mai 1950, prin care s-a propus crearea Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) ca prim pas către o federație a Europei,

| — | având în vedere Actul privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct (denumit în continuare „Actul electoral”), anexat la Decizia Consiliului 76/787/CECO, CEE, Euratom din 20 septembrie 1976, astfel cum a fost modificată prin Decizia Consiliului 2002/772/CE, Euratom, din 25 iunie și 23 septembrie 2002 (1) și prin Decizia Consiliului (UE, Euratom) 2018/994 din 13 iulie 2018 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct (denumit în continuare „Actul electoral”), anexat la Decizia Consiliului 76/787/CECO, CEE, Euratom din 20 septembrie 1976, astfel cum a fost modificată prin Decizia Consiliului 2002/772/CE, Euratom, din 25 iunie și 23 septembrie 2002 (1) și prin Decizia Consiliului (UE, Euratom) 2018/994 din 13 iulie 2018 (2),

| — | având în vedere tratatele, în special articolul 2, articolul 3, articolul 9, articolul 10, articolul 14 și articolul 17 alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8, articolul 20, articolul 22, articolul 223 alineatul (1) și articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și articolul 2 din Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere tratatele, în special articolul 2, articolul 3, articolul 9, articolul 10, articolul 14 și articolul 17 alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8, articolul 20, articolul 22, articolul 223 alineatul (1) și articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și articolul 2 din Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 93/109/CE a Consiliului din 6 decembrie 1993 de stabilire a normelor de exercitare a dreptului de a alege și de a fi ales pentru Parlamentul European pentru cetățenii Uniunii care au reședința într-un stat membru în care nu sunt resortisanți (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 93/109/CE a Consiliului din 6 decembrie 1993 de stabilire a normelor de exercitare a dreptului de a alege și de a fi ales pentru Parlamentul European pentru cetățenii Uniunii care au reședința într-un stat membru în care nu sunt resortisanți (3),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la procedura electorală a Parlamentului European, în special rezoluția sa din 15 iulie 1998 privind un proiect de procedură electorală care cuprinde principii comune pentru alegerea membrilor Parlamentului European (4), rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la alegerile pentru Parlamentul European din 2014 (5), rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la îmbunătățirea modalităților practice de organizare a alegerilor pentru Parlamentul European din 2014 (6) și rezoluția sa din 11 noiembrie 2015 referitoare la reforma legislației electorale a Uniunii Europene (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la procedura electorală a Parlamentului European, în special rezoluția sa din 15 iulie 1998 privind un proiect de procedură electorală care cuprinde principii comune pentru alegerea membrilor Parlamentului European (4), rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la alegerile pentru Parlamentul European din 2014 (5), rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la îmbunătățirea modalităților practice de organizare a alegerilor pentru Parlamentul European din 2014 (6) și rezoluția sa din 11 noiembrie 2015 referitoare la reforma legislației electorale a Uniunii Europene (7),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 13 martie 2013 (8) și din 7 februarie 2018 (9) privind componența Parlamentului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 13 martie 2013 (8) și din 7 februarie 2018 (9) privind componența Parlamentului European,

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2020 referitoare la bilanțul alegerilor europene (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2020 referitoare la bilanțul alegerilor europene (10),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (11), în special articolele 13, 21 și 31, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (11), în special articolele 13, 21 și 31,

| — | având în vedere Acordul cadru din 20 octombrie 2010 privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul cadru din 20 octombrie 2010 privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană,

| — | având în vedere raportul de informare al Comitetului Economic și Social European referitor la drepturile efective ale persoanelor cu handicap de a vota la alegerile pentru Parlamentul European, adoptat în sesiunea sa plenară din 20 martie 2019 (12) și avizul său suplimentar privind necesitatea de a le asigura persoanelor cu handicap drepturi reale de a vota la alegerile pentru Parlamentul European, adoptat la 2 decembrie 2020 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de informare al Comitetului Economic și Social European referitor la drepturile efective ale persoanelor cu handicap de a vota la alegerile pentru Parlamentul European, adoptat în sesiunea sa plenară din 20 martie 2019 (12) și avizul său suplimentar privind necesitatea de a le asigura persoanelor cu handicap drepturi reale de a vota la alegerile pentru Parlamentul European, adoptat la 2 decembrie 2020 (13),

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD), ratificată de UE în 2010 și de toate statele membre, precum și articolul 29 din aceasta privind participarea la viața politică și publică, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD), ratificată de UE în 2010 și de toate statele membre, precum și articolul 29 din aceasta privind participarea la viața politică și publică,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030” (COM(2021)0101),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 decembrie 2020 privind Planul de acțiune pentru democrația europeană (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 decembrie 2020 privind Planul de acțiune pentru democrația europeană (COM(2020)0790),

| — | având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene (Carta), în special articolele 11, 21, 23 și 39, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene (Carta), în special articolele 11, 21, 23 și 39,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiul 1 al acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiul 1 al acestuia,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, în special articolul 25, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, în special articolul 25,

| — | având în vedere activitatea Uniunii Interparlamentare (UIP) privind egalitatea de gen, în special planul său de acțiune pentru parlamente sensibile la dimensiunea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea Uniunii Interparlamentare (UIP) privind egalitatea de gen, în special planul său de acțiune pentru parlamente sensibile la dimensiunea de gen,

| — | având în vedere discursul privind starea Uniunii din 2021 în care Ursula von der Leyen a anunțat că anul 2022 va fi anul tineretului, |
| --- | --- |

—

având în vedere discursul privind starea Uniunii din 2021 în care Ursula von der Leyen a anunțat că anul 2022 va fi anul tineretului,

| — | având în vedere propunerea Comisiei privind Anul european al tineretului 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei privind Anul european al tineretului 2022,

| — | având în vedere articolele 46 și 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 46 și 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A9-0083/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A9-0083/2022),

| A. | întrucât, din 1976, când Actul electoral a deschis calea pentru alegerea reprezentanților Parlamentului European prin vot universal direct pentru prima dată, Parlamentul European a solicitat în permanență reforma legislației electorale a UE și sprijină o procedură electorală mai autentică, uniformă și europeană; |
| --- | --- |

A.

întrucât, din 1976, când Actul electoral a deschis calea pentru alegerea reprezentanților Parlamentului European prin vot universal direct pentru prima dată, Parlamentul European a solicitat în permanență reforma legislației electorale a UE și sprijină o procedură electorală mai autentică, uniformă și europeană;

| B. | întrucât Tratatul de la Lisabona a oferit un pas pozitiv înainte, confirmând dreptul Parlamentului European de a iniția o propunere privind Actul electoral, precum și componența acestuia; |
| --- | --- |

B.

întrucât Tratatul de la Lisabona a oferit un pas pozitiv înainte, confirmând dreptul Parlamentului European de a iniția o propunere privind Actul electoral, precum și componența acestuia;

| C. | întrucât alte modificări importante din Tratatul de la Lisabona au vizat, în special, formularea articolului 14 din TUE, care prevede că Parlamentul trebuie să fie compus din reprezentanți ai cetățenilor Uniunii și nu ai popoarelor statelor membre, precum și referirea la rolul Parlamentului în alegerea președintelui Comisiei, care ar trebui să fie ales ținând seama de rezultatele alegerilor pentru PE; |
| --- | --- |

C.

întrucât alte modificări importante din Tratatul de la Lisabona au vizat, în special, formularea articolului 14 din TUE, care prevede că Parlamentul trebuie să fie compus din reprezentanți ai cetățenilor Uniunii și nu ai popoarelor statelor membre, precum și referirea la rolul Parlamentului în alegerea președintelui Comisiei, care ar trebui să fie ales ținând seama de rezultatele alegerilor pentru PE;

| D. | întrucât procedura pentru alegerile din 2014 a creat un precedent privind rolul Parlamentului în selectarea președintelui Comisiei; întrucât nu a fost posibil ca această procedură să devină parte a unei reforme generale a legislației electorale europene, ceea ce a contribuit la crearea contextului politic care a dus la renunțarea neașteptată la principiul candidaților cap de listă în urma alegerilor europene din 2019; întrucât candidatul cap de listă a cărui entitate politică europeană a obținut cel mai mare număr de locuri ar trebui să fie însărcinat în primul rând cu formarea unei majorități de coaliție în noul Parlament ales în ceea ce privește desemnarea unui candidat pentru funcția de președinte al Comisiei; întrucât dacă nu se poate ajunge la o majoritate la nivel de coaliție, sarcina ar trebui să fie atribuită următorului candidat cap de listă; întrucât Parlamentul se așteaptă ca președintele Consiliului European să consulte liderii menționați ai entităților politice europene și ai grupurilor parlamentare pentru a contribui la procesul de numire și consideră că acest proces de desemnare a candidatului cap de listă ar putea fi formalizat printr-un acord politic între partidele politice europene și printr-un acord interinstituțional între Parlament și Consiliul European; |
| --- | --- |

D.

întrucât procedura pentru alegerile din 2014 a creat un precedent privind rolul Parlamentului în selectarea președintelui Comisiei; întrucât nu a fost posibil ca această procedură să devină parte a unei reforme generale a legislației electorale europene, ceea ce a contribuit la crearea contextului politic care a dus la renunțarea neașteptată la principiul candidaților cap de listă în urma alegerilor europene din 2019; întrucât candidatul cap de listă a cărui entitate politică europeană a obținut cel mai mare număr de locuri ar trebui să fie însărcinat în primul rând cu formarea unei majorități de coaliție în noul Parlament ales în ceea ce privește desemnarea unui candidat pentru funcția de președinte al Comisiei; întrucât dacă nu se poate ajunge la o majoritate la nivel de coaliție, sarcina ar trebui să fie atribuită următorului candidat cap de listă; întrucât Parlamentul se așteaptă ca președintele Consiliului European să consulte liderii menționați ai entităților politice europene și ai grupurilor parlamentare pentru a contribui la procesul de numire și consideră că acest proces de desemnare a candidatului cap de listă ar putea fi formalizat printr-un acord politic între partidele politice europene și printr-un acord interinstituțional între Parlament și Consiliul European;

| E. | întrucât unele dispoziții comune existente în actualul Act electoral european sugerează îmbunătățirile necesare, inclusiv cele care prevăd alegerea candidaților prin reprezentare proporțională folosind un sistem de liste sau un sistem de vot unic transferabil, libertatea de a înființa circumscripții la nivel național, introducerea unui prag electoral maxim de 5 % în circumscripțiile naționale, ca mijloc de garantare a funcționării Parlamentului; și interzicerea unui dublu mandat de deputat în parlamentul național și în Parlamentul European; |
| --- | --- |

E.

întrucât unele dispoziții comune existente în actualul Act electoral european sugerează îmbunătățirile necesare, inclusiv cele care prevăd alegerea candidaților prin reprezentare proporțională folosind un sistem de liste sau un sistem de vot unic transferabil, libertatea de a înființa circumscripții la nivel național, introducerea unui prag electoral maxim de 5 % în circumscripțiile naționale, ca mijloc de garantare a funcționării Parlamentului; și interzicerea unui dublu mandat de deputat în parlamentul național și în Parlamentul European;

| F. | întrucât, în ciuda unor progrese înregistrate în definirea unor standarde comune privind procedurile electorale pentru Parlamentul European, alegerile europene de astăzi sunt încă reglementate în mare parte de legislațiile naționale și, prin urmare, sunt necesare mai multe îmbunătățiri pentru a stabili o procedură cu adevărat uniformă pentru alegerile europene; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în ciuda unor progrese înregistrate în definirea unor standarde comune privind procedurile electorale pentru Parlamentul European, alegerile europene de astăzi sunt încă reglementate în mare parte de legislațiile naționale și, prin urmare, sunt necesare mai multe îmbunătățiri pentru a stabili o procedură cu adevărat uniformă pentru alegerile europene;

| G. | întrucât prezența la vot înregistrată la alegerile europene din 2019 a fost cea mai ridicată dintre toate alegerile pentru Parlamentul European din ultimii 20 de ani; întrucât rata de participare ascunde mari disparități între statele membre; întrucât creșterea prezenței la vot este un semnal pozitiv și arată că cetățenii Uniunii și în special generațiile cele mai tinere sunt din ce în ce mai interesate de evoluția integrării europene, după cum indică și rezultatele Eurobarometrului special din 9 martie 2021; întrucât această rată înseamnă totuși că numai jumătate dintre cetățenii Uniunii au participat la alegeri; întrucât creșterea interesului pentru alegerile europene transmite semnalul că cetățenii Uniunii vor o acțiune rapidă din partea Uniunii în domeniul schimbărilor climatice, redresării economice, al apărării drepturilor omului și al statului de drept, al migrației și al rolului Uniunii Europene în relațiile internaționale; întrucât ar trebui depuse eforturi de comunicare pentru a spori interesul cetățenilor pentru problemele europene, precum și rolul partidelor și al fundațiilor politice europene în acest sens; |
| --- | --- |

G.

întrucât prezența la vot înregistrată la alegerile europene din 2019 a fost cea mai ridicată dintre toate alegerile pentru Parlamentul European din ultimii 20 de ani; întrucât rata de participare ascunde mari disparități între statele membre; întrucât creșterea prezenței la vot este un semnal pozitiv și arată că cetățenii Uniunii și în special generațiile cele mai tinere sunt din ce în ce mai interesate de evoluția integrării europene, după cum indică și rezultatele Eurobarometrului special din 9 martie 2021; întrucât această rată înseamnă totuși că numai jumătate dintre cetățenii Uniunii au participat la alegeri; întrucât creșterea interesului pentru alegerile europene transmite semnalul că cetățenii Uniunii vor o acțiune rapidă din partea Uniunii în domeniul schimbărilor climatice, redresării economice, al apărării drepturilor omului și al statului de drept, al migrației și al rolului Uniunii Europene în relațiile internaționale; întrucât ar trebui depuse eforturi de comunicare pentru a spori interesul cetățenilor pentru problemele europene, precum și rolul partidelor și al fundațiilor politice europene în acest sens;

| H. | întrucât tendința de creștere a ratei de participare la vot poate fi îmbunătățită dacă sunt consolidate legătura dintre alegători și candidați, precum și responsabilitatea reciprocă a acestora, iar dimensiunea Uniunii este încurajată; |
| --- | --- |

H.

întrucât tendința de creștere a ratei de participare la vot poate fi îmbunătățită dacă sunt consolidate legătura dintre alegători și candidați, precum și responsabilitatea reciprocă a acestora, iar dimensiunea Uniunii este încurajată;

| I. | întrucât un sistem electoral funcțional creează încredere și sprijin în rândul populației și sporește încrederea cetățenilor Uniunii în capacitatea lor de a schimba societatea în mod democratic prin vot; |
| --- | --- |

I.

întrucât un sistem electoral funcțional creează încredere și sprijin în rândul populației și sporește încrederea cetățenilor Uniunii în capacitatea lor de a schimba societatea în mod democratic prin vot;

| J. | întrucât Decizia (UE, Euratom) 2018/994 a Consiliului din 13 iulie 2018 nu a fost încă aprobată de către statele membre, dar nu exclude modificările necesare ale sistemelor electorale ale Uniunii; |
| --- | --- |

J.

întrucât Decizia (UE, Euratom) 2018/994 a Consiliului din 13 iulie 2018 nu a fost încă aprobată de către statele membre, dar nu exclude modificările necesare ale sistemelor electorale ale Uniunii;

| K. | întrucât impulsul politic din ce în ce mai accentuat în întreaga Europă ar putea oferi posibilitatea de a se introduce elemente și dispoziții care să consolideze dimensiunea europeană a alegerilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât impulsul politic din ce în ce mai accentuat în întreaga Europă ar putea oferi posibilitatea de a se introduce elemente și dispoziții care să consolideze dimensiunea europeană a alegerilor;

| L. | întrucât o abordare adecvată a reformării legislației electorale europene ar trebui să se bazeze pe respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității și pe introducerea unor standarde minime comune; |
| --- | --- |

L.

întrucât o abordare adecvată a reformării legislației electorale europene ar trebui să se bazeze pe respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității și pe introducerea unor standarde minime comune;

| M. | întrucât reforma procedurii electorale a Parlamentului European ar trebui să urmărească consolidarea dezbaterii publice democratice și transnaționale și a dimensiunii alegerilor europene și legitimitatea democratică a procesului decizional al Uniunii, să confere consistență cetățeniei în Uniune, să îmbunătățească funcționarea Parlamentului European și a guvernanței Uniunii, să confere mai multă legitimitate și putere legislativă activității Parlamentului European acordându-i un veritabil drept de inițiativă, să întărească principiul egalității electorale și al egalității de șanse, în special între femei și bărbați, să crească eficacitatea sistemului de desfășurare a alegerilor europene și să-i aducă pe membrii Parlamentului European mai aproape de alegătorii lor, în special de cei mai tineri dintre aceștia; |
| --- | --- |

M.

întrucât reforma procedurii electorale a Parlamentului European ar trebui să urmărească consolidarea dezbaterii publice democratice și transnaționale și a dimensiunii alegerilor europene și legitimitatea democratică a procesului decizional al Uniunii, să confere consistență cetățeniei în Uniune, să îmbunătățească funcționarea Parlamentului European și a guvernanței Uniunii, să confere mai multă legitimitate și putere legislativă activității Parlamentului European acordându-i un veritabil drept de inițiativă, să întărească principiul egalității electorale și al egalității de șanse, în special între femei și bărbați, să crească eficacitatea sistemului de desfășurare a alegerilor europene și să-i aducă pe membrii Parlamentului European mai aproape de alegătorii lor, în special de cei mai tineri dintre aceștia;

| N. | întrucât Recomandarea 16 a Grupului de dezbatere al cetățenilor europeni 2 privind Democrația europeană / Valori și drepturi, statul de drept, securitate al Conferinței privind viitorul Europei solicită o lege electorală pentru Parlamentul European care să armonizeze condițiile electorale (vârsta de votare, data alegerilor, cerințele pentru circumscripțiile electorale, candidați, partide politice și finanțarea acestora) și ca cetățenii europeni să aibă dreptul de a vota pentru diferite partide la nivelul Uniunii Europene care sunt alcătuite fiecare din candidați din mai multe state membre și ca, într-o perioadă de tranziție suficientă, cetățenii să poată vota în continuare atât pentru partidele naționale, cât și pentru cele transnaționale; |
| --- | --- |

N.

întrucât Recomandarea 16 a Grupului de dezbatere al cetățenilor europeni 2 privind Democrația europeană / Valori și drepturi, statul de drept, securitate al Conferinței privind viitorul Europei solicită o lege electorală pentru Parlamentul European care să armonizeze condițiile electorale (vârsta de votare, data alegerilor, cerințele pentru circumscripțiile electorale, candidați, partide politice și finanțarea acestora) și ca cetățenii europeni să aibă dreptul de a vota pentru diferite partide la nivelul Uniunii Europene care sunt alcătuite fiecare din candidați din mai multe state membre și ca, într-o perioadă de tranziție suficientă, cetățenii să poată vota în continuare atât pentru partidele naționale, cât și pentru cele transnaționale;

| O. | întrucât Raportul privind „Ideile tinerilor”, publicat ca rezultat al Evenimentului tineretului european (EYE) din 22-23 octombrie 2021, sugerează utilizarea unor liste transnaționale, în care alegătorilor să li se pună la dispoziție o listă a candidaților naționali și o listă suplimentară cu candidați din toate statele membre; întrucât respectivul raport sprijină, de asemenea, punerea în aplicare a procesului candidaților cap de listă; |
| --- | --- |

O.

întrucât Raportul privind „Ideile tinerilor”, publicat ca rezultat al Evenimentului tineretului european (EYE) din 22-23 octombrie 2021, sugerează utilizarea unor liste transnaționale, în care alegătorilor să li se pună la dispoziție o listă a candidaților naționali și o listă suplimentară cu candidați din toate statele membre; întrucât respectivul raport sprijină, de asemenea, punerea în aplicare a procesului candidaților cap de listă;

| P. | întrucât cel de-al treilea raport intermediar al platformei digitale multilingve a Conferinței privind viitorul Europei consideră că una dintre propunerile discutate mai frecvent și o idee larg acceptată se referă la crearea unor liste electorale transnaționale la nivelul UE; |
| --- | --- |

P.

întrucât cel de-al treilea raport intermediar al platformei digitale multilingve a Conferinței privind viitorul Europei consideră că una dintre propunerile discutate mai frecvent și o idee larg acceptată se referă la crearea unor liste electorale transnaționale la nivelul UE;

| Q. | întrucât acordul politic la jumătatea perioadei „Prioritățile noastre pentru europeni”, aprobat la 17 ianuarie 2022 de liderii grupurilor PPE, S&D și Renew, a solicitat un „proces de candidați cap de listă combinat cu liste transnaționale cu un număr suficient de locuri care să fie disponibile pentru următoarele alegeri europene”; |
| --- | --- |

Q.

întrucât acordul politic la jumătatea perioadei „Prioritățile noastre pentru europeni”, aprobat la 17 ianuarie 2022 de liderii grupurilor PPE, S&D și Renew, a solicitat un „proces de candidați cap de listă combinat cu liste transnaționale cu un număr suficient de locuri care să fie disponibile pentru următoarele alegeri europene”;

| R. | întrucât principiile proporționalității și egalității de șanse trebuie luate în considerare în ceea ce privește minoritățile, care sunt subreprezentate în Parlamentul European; întrucât în Parlamentul European aproximativ 20 de membri din 705 declară că aparțin unei minorități (=2,8 %) (14); întrucât Comisia de la Veneția recunoaște rolul locurilor rezervate garantate pentru membrii minorităților naționale, al pragurilor electorale mai mici din sistemele electorale cu reprezentare proporțională pentru partidele care reprezintă minoritățile naționale sau al desemnării de circumscripții electorale cu scopul de a îmbunătăți participarea minorităților la procesele decizionale (15); |
| --- | --- |

R.

întrucât principiile proporționalității și egalității de șanse trebuie luate în considerare în ceea ce privește minoritățile, care sunt subreprezentate în Parlamentul European; întrucât în Parlamentul European aproximativ 20 de membri din 705 declară că aparțin unei minorități (=2,8 %) (14); întrucât Comisia de la Veneția recunoaște rolul locurilor rezervate garantate pentru membrii minorităților naționale, al pragurilor electorale mai mici din sistemele electorale cu reprezentare proporțională pentru partidele care reprezintă minoritățile naționale sau al desemnării de circumscripții electorale cu scopul de a îmbunătăți participarea minorităților la procesele decizionale (15);

| S. | întrucât posibilitatea elaborării unei proceduri electorale uniforme bazate pe sufragiu universal direct a fost consacrată în tratate încă din 1957; |
| --- | --- |

S.

întrucât posibilitatea elaborării unei proceduri electorale uniforme bazate pe sufragiu universal direct a fost consacrată în tratate încă din 1957;

| T. | întrucât dreptul tuturor cetățenilor Uniunii de a participa, în condiții de egalitate, la viața democratică a Uniunii ar fi promovat printr-o armonizare sporită a procedurii de alegere a Parlamentului European în toate statele membre, ceea ce ar consolida, de asemenea, dimensiunea politică a integrării europene; |
| --- | --- |

T.

întrucât dreptul tuturor cetățenilor Uniunii de a participa, în condiții de egalitate, la viața democratică a Uniunii ar fi promovat printr-o armonizare sporită a procedurii de alegere a Parlamentului European în toate statele membre, ceea ce ar consolida, de asemenea, dimensiunea politică a integrării europene;

| U. | întrucât partidele politice europene contribuie la formarea conștiinței politice europene și ar trebui, prin urmare, să joace un rol mai activ în campaniile pentru alegerile pentru Parlamentul European, pentru a-și îmbunătăți vizibilitatea și a scoate în evidență legătura dintre votul pentru un anumit partid național și impactul său asupra dimensiunii unui grup politic european din Parlamentul European, precum și asupra numirii președintelui Comisiei; |
| --- | --- |

U.

întrucât partidele politice europene contribuie la formarea conștiinței politice europene și ar trebui, prin urmare, să joace un rol mai activ în campaniile pentru alegerile pentru Parlamentul European, pentru a-și îmbunătăți vizibilitatea și a scoate în evidență legătura dintre votul pentru un anumit partid național și impactul său asupra dimensiunii unui grup politic european din Parlamentul European, precum și asupra numirii președintelui Comisiei;

| V. | întrucât asociațiile de alegători sau entitățile electorale care nu aparțin unui partid politic european sunt invitate să joace un rol în campaniile pentru alegerile pentru Parlamentul European, pentru a spori implicarea cetățenilor în procesul electoral; |
| --- | --- |

V.

întrucât asociațiile de alegători sau entitățile electorale care nu aparțin unui partid politic european sunt invitate să joace un rol în campaniile pentru alegerile pentru Parlamentul European, pentru a spori implicarea cetățenilor în procesul electoral;

| W. | întrucât procedura de numire a candidaților la alegerile pentru Parlamentul European variază considerabil de la un stat membru la altul și de la un partid la altul, în special în ceea ce privește transparența și standardele democratice și cele cu privire la egalitatea de gen; întrucât, cu toate acestea, existența unor proceduri deschise, transparente, democratice și care respectă egalitatea de gen pentru selecția candidaților este esențială pentru consolidarea încrederii în sistemul politic; |
| --- | --- |

W.

întrucât procedura de numire a candidaților la alegerile pentru Parlamentul European variază considerabil de la un stat membru la altul și de la un partid la altul, în special în ceea ce privește transparența și standardele democratice și cele cu privire la egalitatea de gen; întrucât, cu toate acestea, existența unor proceduri deschise, transparente, democratice și care respectă egalitatea de gen pentru selecția candidaților este esențială pentru consolidarea încrederii în sistemul politic;

| X. | întrucât termenele pentru finalizarea listelor electorale înaintea alegerilor europene variază foarte mult de la un stat membru la altul, în acest moment de la 17 zile până la 83 de zile; întrucât acest lucru îi plasează pe candidații și alegătorii din întreaga Uniune într-o situație de inegalitate din punctul de vedere al timpului de care dispun pentru campanie și pentru a reflecta la opțiunea lor de vot; |
| --- | --- |

X.

întrucât termenele pentru finalizarea listelor electorale înaintea alegerilor europene variază foarte mult de la un stat membru la altul, în acest moment de la 17 zile până la 83 de zile; întrucât acest lucru îi plasează pe candidații și alegătorii din întreaga Uniune într-o situație de inegalitate din punctul de vedere al timpului de care dispun pentru campanie și pentru a reflecta la opțiunea lor de vot;

| Y. | întrucât termenele pentru finalizarea listelor electorale înainte de alegerile europene variază mult de la un stat membru la altul și ar putea face ca schimbul de informații între statele membre în ceea ce privește alegătorii (care vizează evitarea votului dublu) să fie dificil, dacă nu chiar imposibil; |
| --- | --- |

Y.

întrucât termenele pentru finalizarea listelor electorale înainte de alegerile europene variază mult de la un stat membru la altul și ar putea face ca schimbul de informații între statele membre în ceea ce privește alegătorii (care vizează evitarea votului dublu) să fie dificil, dacă nu chiar imposibil;

| Z. | întrucât înființarea unei circumscripții la nivelul Uniunii în care primul loc de pe liste să fie ocupat de candidatul fiecărei familii politice nominalizat pentru funcția de președinte al Comisiei ar consolida democrația europeană și ar legitima și mai mult alegerea președintelui Comisiei și răspunderii acestuia; întrucât acest lucru ar putea contribui la construirea unui spațiu politic european și ar putea face ca alegerile pentru Parlamentul European să se bazeze cu adevărat pe chestiuni europene și nu pe chestiuni de interes exclusiv național; |
| --- | --- |

Z.

întrucât înființarea unei circumscripții la nivelul Uniunii în care primul loc de pe liste să fie ocupat de candidatul fiecărei familii politice nominalizat pentru funcția de președinte al Comisiei ar consolida democrația europeană și ar legitima și mai mult alegerea președintelui Comisiei și răspunderii acestuia; întrucât acest lucru ar putea contribui la construirea unui spațiu politic european și ar putea face ca alegerile pentru Parlamentul European să se bazeze cu adevărat pe chestiuni europene și nu pe chestiuni de interes exclusiv național;

| AA. | întrucât la reuniunea lor neoficială din 23 februarie 2018, șefii de stat și de guvern au decis să continue reflecția, precum și activitatea tehnică, juridică și politică, referitoare la chestiunea stabilirii listelor transnaționale pentru alegerile din 2024; |
| --- | --- |

AA.

întrucât la reuniunea lor neoficială din 23 februarie 2018, șefii de stat și de guvern au decis să continue reflecția, precum și activitatea tehnică, juridică și politică, referitoare la chestiunea stabilirii listelor transnaționale pentru alegerile din 2024;

| AB. | întrucât nu toate statele membre dau cetățenilor lor posibilitatea de a vota din străinătate și, între cele care o fac, condițiile pentru a acorda dreptul la vot sunt foarte diferite; întrucât acordarea dreptului de a participa la alegeri tuturor cetățenilor Uniunii care își au reședința în afara acesteia ar contribui la egalitatea electorală; întrucât este necesar totuși ca statele membre să își coordoneze mai bine sistemele administrative pentru a-i împiedica pe alegători să voteze în două state membre diferite; |
| --- | --- |

AB.

întrucât nu toate statele membre dau cetățenilor lor posibilitatea de a vota din străinătate și, între cele care o fac, condițiile pentru a acorda dreptul la vot sunt foarte diferite; întrucât acordarea dreptului de a participa la alegeri tuturor cetățenilor Uniunii care își au reședința în afara acesteia ar contribui la egalitatea electorală; întrucât este necesar totuși ca statele membre să își coordoneze mai bine sistemele administrative pentru a-i împiedica pe alegători să voteze în două state membre diferite;

| AC. | întrucât multe persoane cu dizabilități doresc să voteze într-o secție de votare; întrucât în 12 state membre normele naționale nu permit schimbarea secției de votare desemnate pe baza locului de reședință cu o alta, care să fie mai bine adaptată naturii dizabilității alegătorului; întrucât articolul 29 din CRPD stipulează în mod explicit că statele părți se angajează să se asigure că persoanele cu dizabilități pot participa efectiv și pe deplin la viața politică și publică, în condiții de egalitate cu ceilalți; întrucât orice bariere din calea dreptului de vot și a dreptului de a candida al persoanelor cu handicap, în special barierele juridice pentru adulții cu handicap declarați în incapacitate juridică, ar trebui eliminate, garantând accesibilitatea pe parcursul întregului proces electoral, inclusiv prin asigurarea unor sisteme suplimentare de participare pentru exercitarea dreptului de vot, în special votul prin corespondență; |
| --- | --- |

AC.

întrucât multe persoane cu dizabilități doresc să voteze într-o secție de votare; întrucât în 12 state membre normele naționale nu permit schimbarea secției de votare desemnate pe baza locului de reședință cu o alta, care să fie mai bine adaptată naturii dizabilității alegătorului; întrucât articolul 29 din CRPD stipulează în mod explicit că statele părți se angajează să se asigure că persoanele cu dizabilități pot participa efectiv și pe deplin la viața politică și publică, în condiții de egalitate cu ceilalți; întrucât orice bariere din calea dreptului de vot și a dreptului de a candida al persoanelor cu handicap, în special barierele juridice pentru adulții cu handicap declarați în incapacitate juridică, ar trebui eliminate, garantând accesibilitatea pe parcursul întregului proces electoral, inclusiv prin asigurarea unor sisteme suplimentare de participare pentru exercitarea dreptului de vot, în special votul prin corespondență;

| AD. | întrucât la nivelul Uniunii ar trebui înființată o autoritate electorală care să acționeze ca organism independent și să asigure aplicarea corectă a legislației electorale europene, sub forma unei rețele de autorități de contact unic ale statelor membre, deoarece acest lucru ar facilita accesul la informații privind normele care guvernează alegerile europene, ar simplifica procesul, ar gestiona în special circumscripția electorală la nivelul Uniunii și ar consolida caracterul european al acestor alegeri; |
| --- | --- |

AD.

întrucât la nivelul Uniunii ar trebui înființată o autoritate electorală care să acționeze ca organism independent și să asigure aplicarea corectă a legislației electorale europene, sub forma unei rețele de autorități de contact unic ale statelor membre, deoarece acest lucru ar facilita accesul la informații privind normele care guvernează alegerile europene, ar simplifica procesul, ar gestiona în special circumscripția electorală la nivelul Uniunii și ar consolida caracterul european al acestor alegeri;

| AE. | întrucât votul prin corespondență ar putea permite participarea unui număr mai mare de alegători și ar face ca desfășurarea alegerilor europene să fie mai eficientă și mai atractivă pentru alegători, asigurând în același timp cele mai înalte standarde posibile de protecție a datelor și menținând votul la secțiile de votare ca standard; întrucât statele membre pot oferi instrumente complementare de vot pentru a spori participarea, cum ar fi votul prin procură, votul electronic sau pe internet, în conformitate cu tradițiile lor naționale; întrucât multe organisme naționale pentru apărarea libertăților digitale au exprimat rezerve față de votul prin internet; întrucât votul prin internet prezintă dificultăți sporite cu privire la principiile fundamentale care guvernează operațiunile electorale (secretul votului, caracterul personal și liber al votului, sinceritatea operațiunilor electorale, monitorizarea efectivă a votului și controlul a posteriori efectuat de judecătorii responsabili pentru procesul electoral); întrucât respectivelor dificultăți pot fi depășite printr-un cadru și o procedură de reglementare comune în care sunt garantate cele mai înalte standarde de protecție a datelor, de integritate a alegerilor, de transparență, de fiabilitate și de confidențialitate a votului; |
| --- | --- |

AE.

întrucât votul prin corespondență ar putea permite participarea unui număr mai mare de alegători și ar face ca desfășurarea alegerilor europene să fie mai eficientă și mai atractivă pentru alegători, asigurând în același timp cele mai înalte standarde posibile de protecție a datelor și menținând votul la secțiile de votare ca standard; întrucât statele membre pot oferi instrumente complementare de vot pentru a spori participarea, cum ar fi votul prin procură, votul electronic sau pe internet, în conformitate cu tradițiile lor naționale; întrucât multe organisme naționale pentru apărarea libertăților digitale au exprimat rezerve față de votul prin internet; întrucât votul prin internet prezintă dificultăți sporite cu privire la principiile fundamentale care guvernează operațiunile electorale (secretul votului, caracterul personal și liber al votului, sinceritatea operațiunilor electorale, monitorizarea efectivă a votului și controlul a posteriori efectuat de judecătorii responsabili pentru procesul electoral); întrucât respectivelor dificultăți pot fi depășite printr-un cadru și o procedură de reglementare comune în care sunt garantate cele mai înalte standarde de protecție a datelor, de integritate a alegerilor, de transparență, de fiabilitate și de confidențialitate a votului;

| AF. | întrucât articolul 7 alineatul (1) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct prevede că „Mandatul unui membru al Parlamentului European este incompatibil cu cel de membru al Comisiei”; |
| --- | --- |

AF.

întrucât articolul 7 alineatul (1) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct prevede că „Mandatul unui membru al Parlamentului European este incompatibil cu cel de membru al Comisiei”;

| 1. | propune reformarea procedurii sale electorale cu scopul de a contura, în mod concret, o sferă publică europeană, sugerând standarde minime comune și modificări legislative înainte de alegerile europene din 2024; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că este esențial să se îmbunătățească transparența și responsabilitatea democratică a Parlamentului, prin consolidarea dimensiunii europene a alegerilor, în special prin transformarea alegerilor europene într-un singur scrutin european, în special prin stabilirea unei circumscripții electorale la nivelul întregii Uniuni, spre deosebire de cele 27 de alegeri naționale separate, care reprezintă modul în care sunt organizate în prezent alegerile europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că partidele politice europene, asociațiile de alegători și alte entități electorale europene ar trebui să joace un rol mai important în procesul alegerilor europene, ar trebui să devină clar vizibile pentru alegători și ar trebui să beneficieze de sprijin și finanțare adecvate, care să le permită să își îndeplinească rolul; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că culturile electorale divergente au dus la constituirea unei serii de sisteme electorale diferite și a unor drepturi de vot diferite la nivelul Uniunii; consideră că standardele democratice minime comune din legislația electorală europeană pot promova o adevărată dezbatere publică europeană și pot asigura egalitatea cetățenilor Uniunii, inclusiv în ceea ce privește: dreptul de vot, dreptul de a înregistra un partid, o asociație de alegători sau alte entități electorale și dreptul de a candida la alegeri; accesul la buletinele de vot, prezentarea candidaților, inclusiv egalitatea de gen; accesibilitatea votului pentru toți cetățenii, în special pentru persoanele cu dizabilități; sau ce se întâmplă în ziua alegerilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită crearea unui cadru comun, cu criterii de referință și standarde minime pentru normele electorale în întreaga Uniune și sugerează să se pună accentul pe o coordonare strânsă cu măsurile naționale de punere în aplicare a elementelor centrale ale propunerilor sale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită instituțiile Uniunii să ia în considerare prioritățile care vor fi identificate de cetățenii europeni în cadrul Conferinței privind viitorul Europei; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de rolul Comisiei de facilitator în discuțiile instituționale dintre Parlamentul European și Consiliu privind reforma legislației electorale europene; consideră că este esențial să se poarte un dialog constructiv cu Comisia, printre altele, pentru a evalua și a se inspira din rezultatele Rețelei europene de cooperare privind alegerile, astfel cum a fost instituită în 2019; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază legăturile dintre măsurile propuse pentru revizuirea Actului electoral și Regulamentul de procedură al Parlamentului, Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 și Planul de acțiune pentru democrație al Comisiei Europene din decembrie 2020, în special cu privire la elemente precum:






  — | modul în care alegerile sunt reglementate, și anume de norme aplicabile numai în cadrul unei anumite jurisdicții sau care poate nu au fost formulate luând în considerare spațiul online fără frontiere; |
| --- | --- | --- |

8.

—

modul în care alegerile sunt reglementate, și anume de norme aplicabile numai în cadrul unei anumite jurisdicții sau care poate nu au fost formulate luând în considerare spațiul online fără frontiere;

| — | cooperarea între autoritățile de reglementare ale statelor membre, care trebuie consolidată; |
| --- | --- |

—

cooperarea între autoritățile de reglementare ale statelor membre, care trebuie consolidată;

| — | transparența în publicitatea și comunicarea politică, care ar trebui să se reflecte, de asemenea, în dispozițiile legii electorale; |
| --- | --- |

—

transparența în publicitatea și comunicarea politică, care ar trebui să se reflecte, de asemenea, în dispozițiile legii electorale;

| 9. | consideră că egalitatea de gen este un element esențial pentru îmbunătățirea reprezentării în alegeri; salută îmbunătățirea generală a egalității de gen în cadrul ultimelor alegeri, dar subliniază că există diferențe semnificative între statele membre, unele dintre acestea neavând nici măcar o singură femeie aleasă în Parlament; solicită introducerea unor măsuri care să asigure egalitatea de șanse între femei și bărbați de a fi aleși fără a încălca drepturile persoanelor non-binare, prin utilizarea listelor cu candidați incluși alternativ după gen sau a cotelor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | regretă faptul că cea mai mare parte a minorităților naționale și lingvistice nu sunt de obicei reprezentate în Parlamentul European; subliniază în această privință bariera efectivă pe care o reprezintă pragurile electorale pentru partidele care reprezintă comunitățile minoritare care funcționează în circumscripții naționale unice sau în circumscripții mari, dens populate; consideră, prin urmare, că legislația electorală europeană ar trebui să prevadă posibilitatea unor derogări de la pragurile prevăzute la nivel național pentru entitățile care reprezintă minorități naționale și lingvistice recunoscute; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că este esențial ca atât partidele politice europene și naționale, cât și asociațiile de alegători și alte entități electorale europene să adopte proceduri democratice, informate și transparente pentru selecția candidaților la Parlamentul European, inclusiv a candidatului cap de listă, asigurând implicarea directă a cetățenilor individuali care sunt membri ai partidelor, inclusiv, dar fără a se limita la, alegerea delegaților; consideră că o astfel de selecție democratică ar trebui să fie însoțită de informațiile necesare în ceea ce privește capacitățile și performanțele potențialilor candidați; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că toți alegătorii europeni ar trebui să poată vota pentru candidatul preferat pentru funcția de președinte al Comisiei și că, în toate statele membre, candidații principali ar trebui să poată candida pe liste la nivelul Uniunii, desemnați de un partid politic european, de o asociație europeană de alegători sau de o altă entitate electorală europeană, care să prezinte un program electoral comun; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită partidele politice europene, asociațiile europene de alegători și entitățile electorale europene să își desemneze candidații pentru funcția de președinte al Comisiei cu cel puțin 12 săptămâni înainte de ziua alegerilor; consideră că ar trebui asigurate proceduri democratice obligatorii și transparența în procesul de selecție; se așteaptă ca respectivii candidații să fie plasați pe prima poziție pe lista corespunzătoare a circumscripției la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită mărirea vizibilității partidelor politice, a asociațiilor europene de alegători și a altor entități electorale europene prin campanii media și pe buletinele de vot și toate materialele electorale; stabilește că partidele și asociațiile naționale de alegători ar trebui să indice, dacă este cazul, afilierea lor la partidele politice europene sau la alte entități electorale europene și la candidatul principal corespunzător în timpul campaniei electorale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | constată că o strategie mediatică coordonată la nivel european care să asigure acoperirea și monitorizarea alegerilor ar contribui la consolidarea interesului cetățenilor pentru alegerile europene; |
| --- | --- |

15.

| 16. | se așteaptă ca liderii partidelor politice și ai grupurilor parlamentare europene să convină asupra unei indicații comune pentru Consiliul European pe baza rezultatului alegerilor europene și asupra unei majorități în Parlamentul nou ales, în ceea ce privește desemnarea unui candidat pentru funcția de președinte al Comisiei; se așteaptă ca Președintele Consiliului European să consulte liderii menționați ai entităților politice și grupurilor parlamentare europene pentru a contribui la procesul de numire; consideră că acest proces al candidaților cap de listă ar putea fi oficializat printr-un acord politic între entitățile politice europene și printr-un acord interinstituțional între Parlament și Consiliul European; |
| --- | --- |

16.

| 17. | propune să se instituie practica potrivit căreia grupurile parlamentare interesate să încheie un „acord de legislatură” pentru a asigura monitorizarea politică a alegerilor europene și ca modalitate de a obține o majoritate în Parlament înainte de numirea Comisiei; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că introducerea unei circumscripții electorale la nivelul Uniunii, din care urmează să fie aleși douăzeci și opt de membri ai Parlamentului European, fără a afecta numărul de reprezentanți în Parlamentul European aleși în fiecare stat membru, și în care listele sunt conduse de candidatul fiecărei familii politice pentru postul de președinte al Comisiei, oferă o oportunitate de a consolida dimensiunea democratică și transnațională a alegerilor europene; consideră că obiectivul de a crea o circumscripție electorală la nivelul întregii Uniuni este realizabil dacă se asigură egalitatea de gen, precum și echilibrul geografic, garantând că statele membre mai mici nu sunt dezavantajate din punct de vedere competitiv în comparație cu statele membre mai mari; sugerează, în acest sens, introducerea reprezentării geografice obligatorii în listele pentru circumscripția de la nivelul Uniunii și încurajează partidele politice europene, asociațiile europene de alegători și alte entități electorale europene să numească candidați pe listele la nivelul Uniunii care provin din toate statele membre; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că înființarea unei circumscripții la nivelul Uniunii din care membrii sunt aleși pe baza unor liste transnaționale este compatibilă cu tratatele, în special cu articolul 14 alineatul (2) din TUE; consideră că sprijinul pentru o lege electorală europeană uniformă, cu liste la nivelul Uniunii, precum și un sistem obligatoriu de candidați cap de listă au câștigat un impuls politic; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră că listele la nivelul Uniunii reprezintă o pârghie care poate fi utilizată pentru a asigura reprezentativitatea și formarea unor partide politice europene eficiente și a unor asociații de alegători; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sugerează să fie incluse dispoziții comune care să reglementeze cheltuielile legate de campania electorală europeană pentru fiecare entitate admisă în scopul depunerii unei liste de candidați pentru membrii Parlamentului European în circumscripția Uniunii; solicită o coordonare strânsă cu viitoarea revizuire a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 în această privință; |
| --- | --- |

21.

| 22. | consideră că finanțarea partidelor politice europene și a altor entități electorale europene din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă poate fi utilizată pentru a finanța campaniile desfășurate de entitățile electorale europene în contextul alegerilor pentru Parlamentul European în circumscripția electorală la nivelul Uniunii la care acestea sau membrii acestora participă; consideră că finanțarea și limitarea cheltuielilor electorale în circumscripțiile naționale trebuie să fie reglementate în fiecare stat membru de dispozițiile naționale; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reamintește că vârsta minimă de eligibilitate pentru a candida în cele 27 de state membre variază între 18 și 25 de ani, iar vârsta minimă de eligibilitate pentru a vota variază între 16 și 18 ani; solicită introducerea unei vârste unice și armonizate pentru dreptul de vot pasiv și, respectiv, pentru dreptul de vot activ în toate statele membre și le recomandă acestora să introducă vârsta de 16 ani ca vârstă minimă de vot, fără a aduce atingere ordinelor constituționale existente care stabilesc o vârstă minimă de vot de 18 sau 17 ani; este de părere că acordarea dreptului de vot la vârsta de 16 ani ar reflecta drepturile și îndatoririle actuale pe care le au deja tinerii europeni în unele state membre; |
| --- | --- |

23.

| 24. | propune să se introducă posibilitatea înlocuirii temporare a membrilor aflați în concediu de maternitate, de paternitate, pentru creșterea copilului și în concediu medical de lungă durată; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că transparența procesului electoral și accesul la informații fiabile sunt elemente esențiale pentru dezvoltarea conștiinței politice europene și pentru asigurarea unei prezențe la vot suficient de ridicate pentru a constitui un mandat din partea electoratului; subliniază că cetățenii ar trebui să fie informați cu mult timp înainte, și anume cu 12 săptămâni înainte alegerilor, cu privire la candidații care participă la alegerile respective și la afilierea partidelor politice naționale sau ale asociațiilor electorale la un partid politic european sau la o asociație electorală europeană; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sugerează să se ia măsuri și să se instituie garanții pentru a evita ingerințele străine în procesul electoral; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că termenele pentru finalizarea listelor electorale înainte de alegerile europene variază foarte mult de la un stat membru la altul; sugerează stabilirea unor liste electorale europene și a unui standard comun pentru stabilirea și finalizarea listelor electorale naționale nu mai târziu de 14 săptămâni înainte de ziua alegerilor, pentru a face informațiile privind alegătorii mai exacte și a facilita schimbul acestora între statele membre, precum și pentru a facilita prevenirea votului dublu, asigurându-se că acest vot dublu, indiferent dacă este rezultatul unei erori administrative sau al unei încălcări ale legislației electorale, face obiectul unor sancțiuni efective, proporționale și disuasive la nivel național, și are ca rezultat măsuri corective din partea statelor membre; |
| --- | --- |

27.

| 28. | propune înființarea unei autorități electorale europene care să coordoneze informațiile privind alegerile europene, să monitorizeze punerea în aplicare și soluționarea litigiilor cu privire la standardele comune ale legislației electorale europene, să gestioneze listele electorale europene, să anunțe rezultatele electorale și să supravegheze schimbul de informații privind votul cetățenilor Uniunii în afara țării lor de origine; consideră că un astfel de organism ar putea facilita un schimb eficient de informații și, în special, schimbul de bune practici între organismele naționale; sugerează ca o sarcină esențială a Autorității electorale europene să o reprezinte gestionarea registrului listelor electorale pentru circumscripția de la nivelul Uniunii; invită autoritățile bugetare să se asigure că Autoritatea electorală europeană va dispune de resurse suficiente pentru a-și îndeplini sarcinile; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sugerează că ar trebui definite standarde minime comune pentru a introduce cerințe uniforme pentru întocmirea listelor electorale; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că este esențial să se faciliteze accesul la vot în cadrul alegerilor europene și să se garanteze că toți cei care au drept de vot, inclusiv cetățenii Uniunii care locuiesc în afara țării lor de origine, cei care nu au o reședință permanentă, cei care locuiesc în medii rezidențiale închise, persoanele fără adăpost și deținuții, își pot exercita dreptul respectiv; invită statele membre să asigure accesul la informații și la vot în condiții de egalitate pentru toți cetățenii, inclusiv pentru persoanele cu dizabilități, permițând, de exemplu, închirierea de spații adaptate atunci când structurile publice nu sunt adaptate; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită statele membre să introducă măsuri pentru a maximiza accesibilitatea alegerilor pentru cetățenii cu dizabilități, care să includă, printre altele și după caz, informații referitoare la vot și la înregistrare, la secțiile de votare, la cabinele și la dispozitivele de vot, precum și la buletinele de vot; recomandă să se implementeze modalități adecvate adaptate procedurilor naționale de votare pentru a facilita votul cetățenilor cu dizabilități, cum ar fi posibilitatea de a alege secțiile de votare, secții de votare închise situate în locuri-cheie și utilizarea tehnologiilor, a formatelor și a tehnicilor de asistență precum Braille, tipărire cu caractere de mari dimensiuni, informații audio, șabloane tactile, informații ușor de citit și comunicare în limbajul semnelor; invită statele membre să permită, la cererea persoanelor cu dizabilități, ca acestea să fie asistate în procesul de votare de o persoană aleasă de ele, dacă acest lucru este necesar; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită statele membre să introducă cerințe comune pentru a acorda tuturor cetățenilor Uniunii care trăiesc și lucrează într-o țară terță dreptul de a vota la alegerile pentru Parlamentul European; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră că este necesară introducerea votului prin corespondență pentru alegătorii care nu pot merge la secțiile de votare în ziua alegerilor și că acest lucru ar putea face ca desfășurarea alegerilor europene să fie mai eficientă și mai atrăgătoare pentru alegători în circumstanțe specifice sau excepționale; invită statele membre să ia în considerare posibila introducere a unor instrumente complementare de consolidare, cum ar fi votul fizic anticipat și votul prin procură, precum și votul electronic și online, în conformitate cu propriile tradiții naționale, ținând seama de recomandările Consiliului Europei în aceste domenii și cu garanții adecvate pentru a asigura fiabilitatea, integritatea, secretul votului, accesibilitatea pentru persoanele cu dizabilități, transparența în proiectarea și implementarea sistemelor electronice și de internet, posibilitatea de a renumăra manual sau electronic voturile fără a compromite secretul votului și protecția datelor cu caracter personal în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că stabilirea unei zile de vot europene comune ar crea alegeri paneuropene mai coerente și, prin urmare, sugerează stabilirea datei de 9 mai ca zi a alegerilor europene, indiferent de ziua săptămânii în care cade aceasta, cu posibilitatea ca această zi să devină o sărbătoare legală; consideră că este important ca primele estimări oficiale ale rezultatelor electorale să fie anunțate simultan în toate statele membre, în ziua alegerilor, la ora 21.00 CET; |
| --- | --- |

34.

| 35. | consideră că este important să se asigure că, în urma fiecărei alegeri, se întocmește un raport de punere în aplicare cu scopul de a evalua funcționarea alegerilor europene, precum și de a sugera îmbunătățiri, dacă este necesar; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sugerează reformarea tratatelor pentru a face compatibilă funcția de membru al Comisiei Europene și mandatul de membru al Parlamentului European în perioada dintre constituirea Parlamentului și alegerea Comisiei; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită o reformă a tratatelor și, în special, a articolului 223 din TFUE privind dispozițiile necesare pentru alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, pentru a trece de la cerința de unanimitate în Consiliu și ratificări naționale la procesul decizional cu majoritate calificată în cadrul Consiliului; |
| --- | --- |

37.

| 38. | adoptă propunerea anexată și o transmite Consiliului; |
| --- | --- |

38.

| 39. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție legislativă și propunerea anexată Consiliului European, Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  JO L 283, 21.10.2002, p. 1.

(2)  JO L 178, 16.7.2018, p. 1.

(3)  JO L 329, 30.12.1993, p. 34.

(4)  JO C 292, 21.9.1998, p. 66.

(5)  JO C 419, 16.12.2015, p. 185.

(6)  JO C 75, 26.2.2016, p. 109.

(7)  JO C 366, 27.10.2017, p. 7.

(8)  JO C 36, 29.1.2016, p. 56.

(9)  JO C 463, 21.12.2018, p. 83.

(10)  JO C 425, 20.10.2021, p. 98.

(11)  JO L 317, 4.11.2014, p. 1.

(12)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/information-reports/real-right-persons-disabilities-vote-european-parliament-elections-information-report.

(13)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/need-guarantee-real-rights-persons-disabilities-vote-european-parliament-elections-additional-opinion.

(14)  Pe baza datelor de la Intergrupul pentru minorități tradiționale, comunități naționale și limbi al Parlamentului European.

(15)  Compilație a unor avize și rapoarte ale Comisiei de la Veneția referitoare la sistemele electorale și minoritățile naționale CDL-PI(2019)004, în special Raportul său privind legislația electorală și minoritățile naționale CDL-INF (2000).

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, de abrogare a Deciziei 76/787/CECO, CEE, Euratom a Consiliului și a Actului privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct anexat la decizia respectivă

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 223 alineatul (1),

având în vedere propunerea Parlamentului European,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere aprobarea Parlamentului European,

hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,

întrucât:

| (1) | Actul privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct (1) (denumit în continuare „Actul electoral”), anexat la Decizia 76/787/CECO, CEE, Euratom (2) a Consiliului, a intrat în vigoare la 1 iulie 1978 și a fost modificat ulterior prin Decizia 2002/772/CE, Euratom și prin Decizia (UE, Euratom) (3) 2018/994 a Consiliului (4). |
| --- | --- |

(1)

Actul privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct (1) (denumit în continuare „Actul electoral”), anexat la Decizia 76/787/CECO, CEE, Euratom (2) a Consiliului, a intrat în vigoare la 1 iulie 1978 și a fost modificat ulterior prin Decizia 2002/772/CE, Euratom și prin Decizia (UE, Euratom) (3) 2018/994 a Consiliului (4).

| (2) | Potrivit articolului 223 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), dispozițiile necesare pentru alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct sunt stabilite de Consiliu, hotărând în unanimitate, în conformitate cu o procedură legislativă specială și după ce obține aprobarea Parlamentului European, pe baza unei propuneri din partea Parlamentului European. |
| --- | --- |

(2)

Potrivit articolului 223 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), dispozițiile necesare pentru alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct sunt stabilite de Consiliu, hotărând în unanimitate, în conformitate cu o procedură legislativă specială și după ce obține aprobarea Parlamentului European, pe baza unei propuneri din partea Parlamentului European.

| (3) | Articolul 8 din TFUE stabilește principiul integrării perspectivei de gen, în temeiul căruia, în toate acțiunile sale, Uniunea urmărește să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea de gen. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 8 din TFUE stabilește principiul integrării perspectivei de gen, în temeiul căruia, în toate acțiunile sale, Uniunea urmărește să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea de gen.

| (4) | Tratatul de la Lisabona nu numai i-a conferit Parlamentului European dreptul de inițiativă privind dispozițiile ce reglementează alegerea membrilor săi, ci a modificat, de asemenea, natura mandatului membrilor Parlamentului European, transformându-i în reprezentanți direcți ai cetățenilor Uniunii. Acestea reprezintă modificări fundamentale care ar trebui să fie reflectate într-o lege electorală modernizată a Uniunii, prin introducerea unor noi elemente care să aibă ca scop îmbunătățirea legitimității democratice și să reflecte cu mai multă precizie anvergura rolului și competențelor Parlamentului European. |
| --- | --- |

(4)

Tratatul de la Lisabona nu numai i-a conferit Parlamentului European dreptul de inițiativă privind dispozițiile ce reglementează alegerea membrilor săi, ci a modificat, de asemenea, natura mandatului membrilor Parlamentului European, transformându-i în reprezentanți direcți ai cetățenilor Uniunii. Acestea reprezintă modificări fundamentale care ar trebui să fie reflectate într-o lege electorală modernizată a Uniunii, prin introducerea unor noi elemente care să aibă ca scop îmbunătățirea legitimității democratice și să reflecte cu mai multă precizie anvergura rolului și competențelor Parlamentului European.

| (5) | În pofida dispozițiilor Actului electoral, alegerile pentru Parlamentul European sunt în mare măsură organizate în conformitate cu normele naționale, care diferă considerabil de la un stat membru la altul, ceea ce duce la o serie de sisteme electorale diferite. Alegerile pentru Parlamentul European au loc în zile diferite, iar alegătorii votează pentru partide naționale cu candidați naționali, pe baza unor programe naționale. Apropierea acestor sisteme electorale diferite prin adoptarea unei legislații electorale europene mai unitare, bazate pe principii și norme comune clare, ar asigura egalitatea tuturor cetățenilor Uniunii și ar consolida sfera publică europeană. |
| --- | --- |

(5)

În pofida dispozițiilor Actului electoral, alegerile pentru Parlamentul European sunt în mare măsură organizate în conformitate cu normele naționale, care diferă considerabil de la un stat membru la altul, ceea ce duce la o serie de sisteme electorale diferite. Alegerile pentru Parlamentul European au loc în zile diferite, iar alegătorii votează pentru partide naționale cu candidați naționali, pe baza unor programe naționale. Apropierea acestor sisteme electorale diferite prin adoptarea unei legislații electorale europene mai unitare, bazate pe principii și norme comune clare, ar asigura egalitatea tuturor cetățenilor Uniunii și ar consolida sfera publică europeană.

| (6) | Pragurile electorale fac parte din sistemul politic în multe state membre și contribuie la dezvoltarea unei dinamici stabile a guvernului și a opoziției în cadrul parlamentelor. Pentru a garanta concurența politică loială, aceste praguri nu ar trebui să depășească 5 %. |
| --- | --- |

(6)

Pragurile electorale fac parte din sistemul politic în multe state membre și contribuie la dezvoltarea unei dinamici stabile a guvernului și a opoziției în cadrul parlamentelor. Pentru a garanta concurența politică loială, aceste praguri nu ar trebui să depășească 5 %.

| (7) | Pragurile electorale nu ar trebui să afecteze șansele minorităților naționale și lingvistice recunoscute de a participa la viața politică a Uniunii și de a fi reprezentate în Parlamentul European. Minoritățile naționale sau lingvistice recunoscute ar trebui să beneficieze de derogări de la orice praguri prevăzute la nivel național. Derogările de la pragurile naționale ar trebui să se aplice, de asemenea, partidelor politice sau asociațiilor de alegători care candidează la alegerile europene într-un sfert din statele membre care includ în buletinele lor de vot numele și logourile entităților europene la care sunt afiliați. |
| --- | --- |

(7)

Pragurile electorale nu ar trebui să afecteze șansele minorităților naționale și lingvistice recunoscute de a participa la viața politică a Uniunii și de a fi reprezentate în Parlamentul European. Minoritățile naționale sau lingvistice recunoscute ar trebui să beneficieze de derogări de la orice praguri prevăzute la nivel național. Derogările de la pragurile naționale ar trebui să se aplice, de asemenea, partidelor politice sau asociațiilor de alegători care candidează la alegerile europene într-un sfert din statele membre care includ în buletinele lor de vot numele și logourile entităților europene la care sunt afiliați.

| (8) | Conform articolului 17 alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) candidatul pentru funcția de președinte al Comisiei este propus de Consiliul European, ținând seama de alegerile europene, și este ales ulterior de către Parlamentul European. Pentru ca acest drept să poată fi exprimat în mod corespunzător, sfera publică europeană ar trebui dezvoltată astfel încât toți alegătorii europeni să aibă posibilitatea de a-și indica candidatul preferat pentru funcția de președinte al Comisiei. Pentru ca acest lucru să se întâmple, candidații principali desemnați de partidele politice europene, de asociațiile europene de alegători sau de alte entități electorale europene trebuie să fie capabili să susțină un program electoral comun în toate statele membre. În vederea obținerii unei majorități în Parlament înainte de numirea Comisiei, grupurile parlamentare interesate ar trebui să stabilească o practică de încheiere a unor „acorduri legislative” care să asigure monitorizarea politică a alegerilor europene. Printr-un proces care ar trebui oficializat pe baza unui acord politic între entitățile politice europene, candidatul cap de listă a cărui entitate politică europeană a primit în total cel mai mare număr de locuri ar trebui să aibă mai întâi sarcina de a forma o majoritate de coaliție în Parlamentul nou ales în ceea ce privește numirea unui candidat la funcția de președinte al Comisiei. În cazul în care nu se poate ajunge la o majoritate la nivel de coaliție, sarcina ar trebui să îi fie atribuită următorului candidat cap de listă. Pentru a contribui la procesul de numire, președintele Consiliului European ar trebui să consulte liderii menționați ai entităților politice europene și ai grupurilor parlamentare europene. Procesul candidaților cap de listă ar putea fi oficializat printr-un acord politic între entitățile politice europene și printr-un acord interinstituțional între Parlament și Consiliul European. |
| --- | --- |

(8)

Conform articolului 17 alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) candidatul pentru funcția de președinte al Comisiei este propus de Consiliul European, ținând seama de alegerile europene, și este ales ulterior de către Parlamentul European. Pentru ca acest drept să poată fi exprimat în mod corespunzător, sfera publică europeană ar trebui dezvoltată astfel încât toți alegătorii europeni să aibă posibilitatea de a-și indica candidatul preferat pentru funcția de președinte al Comisiei. Pentru ca acest lucru să se întâmple, candidații principali desemnați de partidele politice europene, de asociațiile europene de alegători sau de alte entități electorale europene trebuie să fie capabili să susțină un program electoral comun în toate statele membre. În vederea obținerii unei majorități în Parlament înainte de numirea Comisiei, grupurile parlamentare interesate ar trebui să stabilească o practică de încheiere a unor „acorduri legislative” care să asigure monitorizarea politică a alegerilor europene. Printr-un proces care ar trebui oficializat pe baza unui acord politic între entitățile politice europene, candidatul cap de listă a cărui entitate politică europeană a primit în total cel mai mare număr de locuri ar trebui să aibă mai întâi sarcina de a forma o majoritate de coaliție în Parlamentul nou ales în ceea ce privește numirea unui candidat la funcția de președinte al Comisiei. În cazul în care nu se poate ajunge la o majoritate la nivel de coaliție, sarcina ar trebui să îi fie atribuită următorului candidat cap de listă. Pentru a contribui la procesul de numire, președintele Consiliului European ar trebui să consulte liderii menționați ai entităților politice europene și ai grupurilor parlamentare europene. Procesul candidaților cap de listă ar putea fi oficializat printr-un acord politic între entitățile politice europene și printr-un acord interinstituțional între Parlament și Consiliul European.

| (9) | Pe lângă circumscripțiile naționale, ar trebui creată o circumscripție la nivelul Uniunii, în care listele să fie conduse de candidatul fiecărei familii politice pentru funcția de președinte al Comisiei, pentru a consolida dimensiunea democratică și paneuropeană a alegerilor europene. Circumscripția respectivă la nivelul Uniunii ar trebui să facă obiectul unor norme detaliate și clare care să garanteze că lista candidaților respectă principiul egalității de gen, al proporționalității geografice și al reprezentativității și, în special, că interesele statelor membre mici și mijlocii sunt pe deplin luate în considerare. |
| --- | --- |

(9)

Pe lângă circumscripțiile naționale, ar trebui creată o circumscripție la nivelul Uniunii, în care listele să fie conduse de candidatul fiecărei familii politice pentru funcția de președinte al Comisiei, pentru a consolida dimensiunea democratică și paneuropeană a alegerilor europene. Circumscripția respectivă la nivelul Uniunii ar trebui să facă obiectul unor norme detaliate și clare care să garanteze că lista candidaților respectă principiul egalității de gen, al proporționalității geografice și al reprezentativității și, în special, că interesele statelor membre mici și mijlocii sunt pe deplin luate în considerare.

| (10) | Partidele politice europene, asociațiile europene de alegători și alte entități electorale europene au un rol cheie în promovarea unei dezbateri politice cu adevărat europene. Conform articolului 10 alineatul (4) din TUE, „[p]artidele politice la nivel european contribuie la formarea conștiinței politice europene și la exprimarea voinței cetățenilor Uniunii”. Partidele politice europene, asociațiile europene de alegători și alte entități electorale europene ar trebui, prin urmare, să joace un rol mai important în procesul electoral european. Prin urmare, ar trebui să li se ofere posibilitatea de a participa pe deplin la campaniile electorale europene și de a depune liste la nivelul Uniunii, astfel încât acestea să devină cunoscute și mai vizibile pentru alegători, atât pe buletinele de vot, cât și în materialele și publicațiile de campanie. |
| --- | --- |

(10)

Partidele politice europene, asociațiile europene de alegători și alte entități electorale europene au un rol cheie în promovarea unei dezbateri politice cu adevărat europene. Conform articolului 10 alineatul (4) din TUE, „[p]artidele politice la nivel european contribuie la formarea conștiinței politice europene și la exprimarea voinței cetățenilor Uniunii”. Partidele politice europene, asociațiile europene de alegători și alte entități electorale europene ar trebui, prin urmare, să joace un rol mai important în procesul electoral european. Prin urmare, ar trebui să li se ofere posibilitatea de a participa pe deplin la campaniile electorale europene și de a depune liste la nivelul Uniunii, astfel încât acestea să devină cunoscute și mai vizibile pentru alegători, atât pe buletinele de vot, cât și în materialele și publicațiile de campanie.

| (11) | Condițiile de selecție a candidaților și de depunere a candidaturilor ar trebui să fie rezonabile, echitabile, democratice, proporționale și ar trebui să respecte principiile stabilite de Codul de bună conduită electorală al Comisiei Europene pentru Democrație prin Drept a Consiliului Europei (Comisia de la Veneția). În plus, în Planul de acțiune pentru democrația europeană (5), Comisia s-a angajat să promoveze accesul la participarea democratică, ceea ce presupune că participarea democratică trebuie să fie incluzivă și să asigure egalitatea între persoane, iar procesele politice și cele decizionale trebuie să asigure echilibrul de gen. În strategia sa privind egalitatea de gen pentru perioada 2020-2025 (6), Comisia a afirmat că „pentru democrația reprezentativă de la toate nivelurile – european, național, regional și local, este esențial să se asigure egalitatea de șanse în ceea ce privește participarea”. Egalitatea de gen, precum și procedurile democratice și transparente și deciziile în cunoștință de cauză pentru selectarea candidaților la alegerile pentru Parlamentul European, inclusiv a candidatului cap de listă, sunt elemente-cheie pentru a asigura condiții de concurență echitabile pentru toate entitățile electorale europene și a consolida reprezentativitatea și democrația. Din motive de egalitate, principiile respective ar trebui să se aplice tuturor listelor de candidați la alegerile pentru Parlamentul European atât în circumscripțiile naționale, cât și în circumscripția de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(11)

Condițiile de selecție a candidaților și de depunere a candidaturilor ar trebui să fie rezonabile, echitabile, democratice, proporționale și ar trebui să respecte principiile stabilite de Codul de bună conduită electorală al Comisiei Europene pentru Democrație prin Drept a Consiliului Europei (Comisia de la Veneția). În plus, în Planul de acțiune pentru democrația europeană (5), Comisia s-a angajat să promoveze accesul la participarea democratică, ceea ce presupune că participarea democratică trebuie să fie incluzivă și să asigure egalitatea între persoane, iar procesele politice și cele decizionale trebuie să asigure echilibrul de gen. În strategia sa privind egalitatea de gen pentru perioada 2020-2025 (6), Comisia a afirmat că „pentru democrația reprezentativă de la toate nivelurile – european, național, regional și local, este esențial să se asigure egalitatea de șanse în ceea ce privește participarea”. Egalitatea de gen, precum și procedurile democratice și transparente și deciziile în cunoștință de cauză pentru selectarea candidaților la alegerile pentru Parlamentul European, inclusiv a candidatului cap de listă, sunt elemente-cheie pentru a asigura condiții de concurență echitabile pentru toate entitățile electorale europene și a consolida reprezentativitatea și democrația. Din motive de egalitate, principiile respective ar trebui să se aplice tuturor listelor de candidați la alegerile pentru Parlamentul European atât în circumscripțiile naționale, cât și în circumscripția de la nivelul Uniunii.

| (12) | Transparența procesului electoral și accesul la informații fiabile și actuale cu privire la alegători și la candidați sunt importante pentru asigurarea fiabilității procesului electoral, pentru creșterea conștiinței politice europene și pentru asigurarea unei prezențe electorale masive. Este important să se faciliteze schimbul de informații între statele membre cu privire la alegători, pentru a se evita votul dublu. În plus, cetățenii Uniunii ar trebui să fie informați cu mult timp înainte de alegeri cu privire la candidații care participă la alegerile în Parlamentul European și, atunci când este cazul, cu privire la afilierea partidelor politice naționale la un partid politic european. Prin urmare, ar trebui să se stabilească o listă electorală europeană și termene obligatorii pentru întocmirea listei electorale la nivel european și național și a listelor de candidați. |
| --- | --- |

(12)

Transparența procesului electoral și accesul la informații fiabile și actuale cu privire la alegători și la candidați sunt importante pentru asigurarea fiabilității procesului electoral, pentru creșterea conștiinței politice europene și pentru asigurarea unei prezențe electorale masive. Este important să se faciliteze schimbul de informații între statele membre cu privire la alegători, pentru a se evita votul dublu. În plus, cetățenii Uniunii ar trebui să fie informați cu mult timp înainte de alegeri cu privire la candidații care participă la alegerile în Parlamentul European și, atunci când este cazul, cu privire la afilierea partidelor politice naționale la un partid politic european. Prin urmare, ar trebui să se stabilească o listă electorală europeană și termene obligatorii pentru întocmirea listei electorale la nivel european și național și a listelor de candidați.

| (13) | O Autoritate electorală europeană care exercită un mandat independent și este compusă din membri cu expertiza și experiența necesare este esențială pentru gestionarea circumscripției de la nivelul Uniunii. Principalele sarcini ale Autorității electorale europene ar trebui să includă monitorizarea punerii în aplicare a prezentului regulament și soluționarea litigiilor în ceea ce privește standardele comune ale legislației electorale europene; întocmirea listei electorale europene; anunțarea rezultatelor electorale; și asigurarea unui schimb eficient de informații și de bune practici între organismele naționale. |
| --- | --- |

(13)

O Autoritate electorală europeană care exercită un mandat independent și este compusă din membri cu expertiza și experiența necesare este esențială pentru gestionarea circumscripției de la nivelul Uniunii. Principalele sarcini ale Autorității electorale europene ar trebui să includă monitorizarea punerii în aplicare a prezentului regulament și soluționarea litigiilor în ceea ce privește standardele comune ale legislației electorale europene; întocmirea listei electorale europene; anunțarea rezultatelor electorale; și asigurarea unui schimb eficient de informații și de bune practici între organismele naționale.

| (14) | Pentru a se asigura că entitățile electorale europene dispun de fonduri suficiente pentru a-și face cunoscute mesajele și programele politice de către cetățenii Uniunii, campania electorală din circumscripția de la nivelul Uniunii ar trebui să beneficieze de o finanțare adecvată. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a se asigura că entitățile electorale europene dispun de fonduri suficiente pentru a-și face cunoscute mesajele și programele politice de către cetățenii Uniunii, campania electorală din circumscripția de la nivelul Uniunii ar trebui să beneficieze de o finanțare adecvată.

| (15) | Pentru a încuraja participarea alegătorilor la alegerile în Parlamentul European, statele membre ar trebui să prevadă posibilitatea votului prin corespondență și ar putea autoriza, de asemenea, votul anticipat în persoană și votul prin procură. Având în vedere recomandările Consiliului în acest sens și pentru a profita pe deplin de posibilitățile oferite de evoluțiile tehnologice, statele membre ar putea permite, de asemenea, votul electronic și votul prin internet, asigurând, în același timp, accesibilitatea sistemelor electronice și pe internet, fiabilitatea rezultatului prin posibilitatea renumărării, secretul votului, protecția datelor cu caracter personal, în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii, precum și transparența deplină în proiectarea și în implementarea sistemelor electronice și pe internet, precum și accesibilitatea pentru persoanele cu dizabilități și pentru toți cetățenii. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a încuraja participarea alegătorilor la alegerile în Parlamentul European, statele membre ar trebui să prevadă posibilitatea votului prin corespondență și ar putea autoriza, de asemenea, votul anticipat în persoană și votul prin procură. Având în vedere recomandările Consiliului în acest sens și pentru a profita pe deplin de posibilitățile oferite de evoluțiile tehnologice, statele membre ar putea permite, de asemenea, votul electronic și votul prin internet, asigurând, în același timp, accesibilitatea sistemelor electronice și pe internet, fiabilitatea rezultatului prin posibilitatea renumărării, secretul votului, protecția datelor cu caracter personal, în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii, precum și transparența deplină în proiectarea și în implementarea sistemelor electronice și pe internet, precum și accesibilitatea pentru persoanele cu dizabilități și pentru toți cetățenii.

| (16) | Cetățenii Uniunii au dreptul de a participa la viața democratică a acesteia, în special prin vot sau prin participarea în calitate de candidați la alegerile pentru Parlamentul European. Dreptul de a alege și de a candida și accesul la informații și la vot ar trebui, de asemenea, asigurate, în condiții de egalitate, pentru toți cetățenii, inclusiv pentru persoanele cu dizabilități. Statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a le permite tuturor cetățenilor Uniunii să își exercite dreptul de vot la alegerile pentru Parlamentul European, inclusiv celor care își au reședința sau lucrează în țări din afara Uniunii, care nu au rezidență permanentă, care se confruntă cu lipsa de adăpost, care execută o pedeapsă cu închisoarea în Uniune sau care locuiesc în spații rezidențiale închise, cum ar fi spitale, instituții psihiatrice și alte unități de asistență medicală, centre de pensionare și de îngrijire pentru persoanele în vârstă sau centre rezidențiale pentru persoanele cu dizabilități. În special, statele membre ar trebui să introducă măsuri adecvate prin care persoanele care locuiesc în spații rezidențiale închise să își poată exercita dreptul de vot. Atunci când se asigură accesul la informații, materiale și facilități de votare, ar trebui să se țină seama de nevoile speciale ale persoanelor cu dizabilități. |
| --- | --- |

(16)

Cetățenii Uniunii au dreptul de a participa la viața democratică a acesteia, în special prin vot sau prin participarea în calitate de candidați la alegerile pentru Parlamentul European. Dreptul de a alege și de a candida și accesul la informații și la vot ar trebui, de asemenea, asigurate, în condiții de egalitate, pentru toți cetățenii, inclusiv pentru persoanele cu dizabilități. Statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a le permite tuturor cetățenilor Uniunii să își exercite dreptul de vot la alegerile pentru Parlamentul European, inclusiv celor care își au reședința sau lucrează în țări din afara Uniunii, care nu au rezidență permanentă, care se confruntă cu lipsa de adăpost, care execută o pedeapsă cu închisoarea în Uniune sau care locuiesc în spații rezidențiale închise, cum ar fi spitale, instituții psihiatrice și alte unități de asistență medicală, centre de pensionare și de îngrijire pentru persoanele în vârstă sau centre rezidențiale pentru persoanele cu dizabilități. În special, statele membre ar trebui să introducă măsuri adecvate prin care persoanele care locuiesc în spații rezidențiale închise să își poată exercita dreptul de vot. Atunci când se asigură accesul la informații, materiale și facilități de votare, ar trebui să se țină seama de nevoile speciale ale persoanelor cu dizabilități.

| (17) | Vârsta minimă pentru exercitarea dreptului de vot și a dreptului de a candida variază de la 16 la 18 ani în cele 27 de state membre. Ar trebui introdusă vârsta de 16 ani ca vârstă unică armonizată pentru a putea vota și a fi ales, pentru a asigura egalitatea și pentru a evita discriminarea în ceea ce privește accesul la aceste drepturi civile și politice fundamentale. Fără a aduce atingere dispozițiilor constituționale în vigoare care stabilesc vârsta minimă de vot la 18 sau 17 de ani, vârsta minimă de vot ar trebui stabilită la 16 ani. Vârsta minimă pentru a candida la alegeri ar trebui stabilită la 18 ani. Toate persoanele cu dizabilități, indiferent de capacitatea lor juridică, ar trebui să beneficieze de drepturi politice în condiții de egalitate cu celelalte persoane. |
| --- | --- |

(17)

Vârsta minimă pentru exercitarea dreptului de vot și a dreptului de a candida variază de la 16 la 18 ani în cele 27 de state membre. Ar trebui introdusă vârsta de 16 ani ca vârstă unică armonizată pentru a putea vota și a fi ales, pentru a asigura egalitatea și pentru a evita discriminarea în ceea ce privește accesul la aceste drepturi civile și politice fundamentale. Fără a aduce atingere dispozițiilor constituționale în vigoare care stabilesc vârsta minimă de vot la 18 sau 17 de ani, vârsta minimă de vot ar trebui stabilită la 16 ani. Vârsta minimă pentru a candida la alegeri ar trebui stabilită la 18 ani. Toate persoanele cu dizabilități, indiferent de capacitatea lor juridică, ar trebui să beneficieze de drepturi politice în condiții de egalitate cu celelalte persoane.

| (18) | Termenul pentru depunerea listelor de candidați pentru alegerile în Parlamentul European și pentru stabilirea listelor electorale înainte de alegerile europene variază în mod semnificativ de la un stat membru la altul. Pentru ca în întreaga Uniune candidații și alegătorii să dispună de același timp de campanie sau de reflecție și pentru a facilita schimbul de informații între statele membre cu privire la alegători, termenele limită pentru depunerea listelor de candidați și pentru stabilirea listelor electorale ar trebui să fie aceleași în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(18)

Termenul pentru depunerea listelor de candidați pentru alegerile în Parlamentul European și pentru stabilirea listelor electorale înainte de alegerile europene variază în mod semnificativ de la un stat membru la altul. Pentru ca în întreaga Uniune candidații și alegătorii să dispună de același timp de campanie sau de reflecție și pentru a facilita schimbul de informații între statele membre cu privire la alegători, termenele limită pentru depunerea listelor de candidați și pentru stabilirea listelor electorale ar trebui să fie aceleași în întreaga Uniune.

| (19) | Pentru a garanta că partidele politice europene, asociațiile europene de alegători și alte entități electorale europene sunt suficient de vizibile, sunt necesare norme clare și transparente privind campaniile și materialele electorale oficiale. Astfel de măsuri ar trebui să le permită partidelor politice europene, asociațiilor europene de alegători și altor entități electorale europene să utilizeze orice formă de comunicare publică și de materiale de campanie electorală. Aceste norme ar trebui să le permită partidelor politice europene, asociațiilor europene de alegători și altor entități electorale europene să își indice afilierile în orice formă de comunicare publică, materiale de campanie electorală și materiale electorale oficiale, cum ar fi buletinele de vot. Statele membre ar trebui să se asigure că partidele politice europene, asociațiile europene de alegători și alte entități electorale europene beneficiază de un tratament și de șanse egale în ceea ce privește campania electorală corespunzătoare circumscripției de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(19)

Pentru a garanta că partidele politice europene, asociațiile europene de alegători și alte entități electorale europene sunt suficient de vizibile, sunt necesare norme clare și transparente privind campaniile și materialele electorale oficiale. Astfel de măsuri ar trebui să le permită partidelor politice europene, asociațiilor europene de alegători și altor entități electorale europene să utilizeze orice formă de comunicare publică și de materiale de campanie electorală. Aceste norme ar trebui să le permită partidelor politice europene, asociațiilor europene de alegători și altor entități electorale europene să își indice afilierile în orice formă de comunicare publică, materiale de campanie electorală și materiale electorale oficiale, cum ar fi buletinele de vot. Statele membre ar trebui să se asigure că partidele politice europene, asociațiile europene de alegători și alte entități electorale europene beneficiază de un tratament și de șanse egale în ceea ce privește campania electorală corespunzătoare circumscripției de la nivelul Uniunii.

| (20) | Actul electoral din 1976 a stabilit o perioadă electorală comună, acordând statelor membre competența de a stabili data exactă și orarul alegerilor în perioada respectivă. Pentru ca alegerile să fie cu adevărat paneuropene, este necesară o zi comună pentru alegerile europene. Alegerile pentru Parlamentul European ar trebui să aibă loc la 9 mai, Ziua Europei, care marchează aniversarea Declarației Schuman din 9 mai 1950. Rezultatele alegerilor ar trebui declarate de către Autoritatea electorală europeană și publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(20)

Actul electoral din 1976 a stabilit o perioadă electorală comună, acordând statelor membre competența de a stabili data exactă și orarul alegerilor în perioada respectivă. Pentru ca alegerile să fie cu adevărat paneuropene, este necesară o zi comună pentru alegerile europene. Alegerile pentru Parlamentul European ar trebui să aibă loc la 9 mai, Ziua Europei, care marchează aniversarea Declarației Schuman din 9 mai 1950. Rezultatele alegerilor ar trebui declarate de către Autoritatea electorală europeană și publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (21) | În cazul în care un membru al Parlamentului European ales din circumscripțiile naționale demisionează, decedează sau îi este retras mandatul, postul vacant rezultat ar trebui ocupat în conformitate cu legislația națională. Locurile vacante de membri ai Parlamentului European aleși din circumscripția de la nivelul Uniunii ar trebui ocupate de următorul candidat de pe lista relevantă. De asemenea, ar trebui să fie posibile înlocuiri temporare în caz de concediu de maternitate, de paternitate, de creștere a copilului și de boală gravă a membrilor Parlamentului European. |
| --- | --- |

(21)

În cazul în care un membru al Parlamentului European ales din circumscripțiile naționale demisionează, decedează sau îi este retras mandatul, postul vacant rezultat ar trebui ocupat în conformitate cu legislația națională. Locurile vacante de membri ai Parlamentului European aleși din circumscripția de la nivelul Uniunii ar trebui ocupate de următorul candidat de pe lista relevantă. De asemenea, ar trebui să fie posibile înlocuiri temporare în caz de concediu de maternitate, de paternitate, de creștere a copilului și de boală gravă a membrilor Parlamentului European.

| (22) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite Comisiei competențe de executare în ceea ce privește cerințele tehnice, inclusiv formatul și datele care trebuie furnizate, pentru stabilirea listei electorale europene. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (7). |
| --- | --- |

(22)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite Comisiei competențe de executare în ceea ce privește cerințele tehnice, inclusiv formatul și datele care trebuie furnizate, pentru stabilirea listei electorale europene. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (7).

| (23) | Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume de a stabili dispozițiile necesare pentru alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, în conformitate cu o procedură electorală uniformă în ceea ce privește circumscripția de la nivelul Uniunii și cu o serie de principii comune tuturor statelor membre, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului respectiv. |
| --- | --- |

(23)

Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume de a stabili dispozițiile necesare pentru alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, în conformitate cu o procedură electorală uniformă în ceea ce privește circumscripția de la nivelul Uniunii și cu o serie de principii comune tuturor statelor membre, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului respectiv.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiectul

Prezentul regulament stabilește dispozițiile necesare pentru alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, în conformitate cu o procedură electorală uniformă în ceea ce privește circumscripția de la nivelul Uniunii menționată la articolul 15 și cu o serie de principii comune tuturor statelor membre.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament se aplică următoarele definiții:

| (1) | „partid politic” înseamnă o asociație de cetățeni care urmărește obiective politice și care fie este recunoscută de ordinea juridică a cel puțin unui stat membru, fie este stabilită în conformitate cu aceasta, în temeiul Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (8), inclusiv cele care intenționează să formeze o coaliție europeană de partide politice naționale și/sau de asociații naționale de alegători sau să se alăture unei astfel de coaliții, pentru a prezenta o listă de candidați pentru circumscripția de la nivelul Uniunii și pentru a face campanie în această circumscripție; |
| --- | --- |

(1)

„partid politic” înseamnă o asociație de cetățeni care urmărește obiective politice și care fie este recunoscută de ordinea juridică a cel puțin unui stat membru, fie este stabilită în conformitate cu aceasta, în temeiul Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (8), inclusiv cele care intenționează să formeze o coaliție europeană de partide politice naționale și/sau de asociații naționale de alegători sau să se alăture unei astfel de coaliții, pentru a prezenta o listă de candidați pentru circumscripția de la nivelul Uniunii și pentru a face campanie în această circumscripție;

| (2) | „asociație de alegători” înseamnă o asociație de cetățeni care urmărește obiective politice și care nu este înființată ca partid politic, ci este înregistrată ca o asociație de cetățeni în conformitate cu dispozițiile naționale aplicabile, inclusiv asociațiile care intenționează să formeze o coaliție europeană de partide politice naționale și/sau de asociații naționale de alegători sau să i se alăture unei astfel de coaliții pentru a prezenta o listă de candidați pentru circumscripția de la nivelul Uniunii și pentru a face campanie în această circumscripție; |
| --- | --- |

(2)

„asociație de alegători” înseamnă o asociație de cetățeni care urmărește obiective politice și care nu este înființată ca partid politic, ci este înregistrată ca o asociație de cetățeni în conformitate cu dispozițiile naționale aplicabile, inclusiv asociațiile care intenționează să formeze o coaliție europeană de partide politice naționale și/sau de asociații naționale de alegători sau să i se alăture unei astfel de coaliții pentru a prezenta o listă de candidați pentru circumscripția de la nivelul Uniunii și pentru a face campanie în această circumscripție;

| (3) | „coaliție europeană a partidelor politice naționale și/sau a asociațiilor naționale de alegători” înseamnă o alianță electorală constituită din partide politice naționale și/sau asociații naționale de alegători, care sunt înregistrate în cel puțin un sfert din statele membre, rotunjit, după caz, la cel mai apropiat număr întreg, care prezintă o listă de candidați pentru circumscripția de la nivelul Uniunii și face campanie în această circumscripție; |
| --- | --- |

(3)

„coaliție europeană a partidelor politice naționale și/sau a asociațiilor naționale de alegători” înseamnă o alianță electorală constituită din partide politice naționale și/sau asociații naționale de alegători, care sunt înregistrate în cel puțin un sfert din statele membre, rotunjit, după caz, la cel mai apropiat număr întreg, care prezintă o listă de candidați pentru circumscripția de la nivelul Uniunii și face campanie în această circumscripție;

| (4) | „partid politic european” înseamnă o alianță politică de partide politice naționale care urmărește obiective politice și este înregistrată la Autoritatea pentru partidele și fundațiile politice europene în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 în scopul prezentării unei liste de candidați pentru circumscripția de la nivelul Uniunii și al desfășurării unei campanii în această circumscripție; |
| --- | --- |

(4)

„partid politic european” înseamnă o alianță politică de partide politice naționale care urmărește obiective politice și este înregistrată la Autoritatea pentru partidele și fundațiile politice europene în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 în scopul prezentării unei liste de candidați pentru circumscripția de la nivelul Uniunii și al desfășurării unei campanii în această circumscripție;

| (5) | „asociație europeană de alegători” înseamnă o asociație transnațională de cetățeni înregistrată în cel puțin un sfert din statele membre, care reprezintă cel puțin 0,02 % din populația cu drept de vot din statele membre respective și care urmărește obiective politice, dar nu este instituită ca partid politic european, și este recunoscută în scopul prezentării unei liste de candidați pentru circumscripția de la nivelul Uniunii și al desfășurării unei campanii în această circumscripție; |
| --- | --- |

(5)

„asociație europeană de alegători” înseamnă o asociație transnațională de cetățeni înregistrată în cel puțin un sfert din statele membre, care reprezintă cel puțin 0,02 % din populația cu drept de vot din statele membre respective și care urmărește obiective politice, dar nu este instituită ca partid politic european, și este recunoscută în scopul prezentării unei liste de candidați pentru circumscripția de la nivelul Uniunii și al desfășurării unei campanii în această circumscripție;

| (6) | „coaliție electorală europeană” înseamnă o alianță electorală formată din două sau mai multe partide politice europene și/sau asociații europene de alegători, care elaborează o listă de candidați pentru circumscripția de la nivelul Uniunii și face campanie în această circumscripție, căreia i se pot alătura partide politice naționale și/sau asociații naționale de alegători, cu condiția să nu fie afiliate la un partid politic european; |
| --- | --- |

(6)

„coaliție electorală europeană” înseamnă o alianță electorală formată din două sau mai multe partide politice europene și/sau asociații europene de alegători, care elaborează o listă de candidați pentru circumscripția de la nivelul Uniunii și face campanie în această circumscripție, căreia i se pot alătura partide politice naționale și/sau asociații naționale de alegători, cu condiția să nu fie afiliate la un partid politic european;

| (7) | „alianță politică” înseamnă o cooperare structurată între partidele politice și/sau cetățeni în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014; |
| --- | --- |

(7)

„alianță politică” înseamnă o cooperare structurată între partidele politice și/sau cetățeni în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014;

| (8) | „entitate electorală europeană” înseamnă o coaliție europeană de partide politice naționale și/sau asociații naționale de alegători, un partid politic european, o asociație europeană de alegători, o coaliție electorală europeană sau o alianță politică; |
| --- | --- |

(8)

„entitate electorală europeană” înseamnă o coaliție europeană de partide politice naționale și/sau asociații naționale de alegători, un partid politic european, o asociație europeană de alegători, o coaliție electorală europeană sau o alianță politică;

| (9) | „listă de candidați de la nivelul Uniunii” înseamnă lista candidaților prezentată în circumscripția de la nivelul Uniunii de o entitate electorală europeană. |
| --- | --- |

(9)

„listă de candidați de la nivelul Uniunii” înseamnă lista candidaților prezentată în circumscripția de la nivelul Uniunii de o entitate electorală europeană.

Articolul 3

Dispozițiile de drept intern

Procedura electorală pentru alegerea membrilor Parlamentului European este reglementată de prezentul regulament. Aspectele care nu sunt acoperite de prezentul regulament sunt reglementate în fiecare stat membru de dispozițiile de drept intern.

Aceste dispoziții de drept intern nu afectează caracterul proporțional al sistemului de vot.

În orice caz, acestea asigură respectarea standardelor democratice, conducând la cerințe democratice și proporționale pentru înregistrarea unui partid politic sau a unei asociații de alegători și pentru prezentarea unei liste de candidați pentru circumscripțiile naționale și circumscripția de la nivelul Uniunii.

Articolul 4

Dreptul de vot

1.   Toți cetățenii Uniunii cu vârsta de minim 16 ani, inclusiv persoanele cu dizabilități, indiferent de capacitatea lor juridică, au dreptul de a vota la alegerile pentru Parlamentul European, fără a aduce atingere ordinii constituționale în vigoare care stabilește vârsta minimă de vot la 18 sau 17 de ani.

2.   Niciun cetățean al Uniunii nu poate vota mai mult de o singură dată în fiecare scrutin pentru alegerea membrilor Parlamentului European în circumscripțiile naționale sau în circumscripția de la nivelul Uniunii.

3.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că votul dublu în cadrul alegerilor pentru Parlamentul European face obiectul unor sancțiuni efective, proporționale și cu efect de descurajare.

Articolul 5

Dreptul de a candida

1.   Toți cetățenii Uniunii Europene cu vârsta de minim 18 ani au dreptul de a candida la alegerile pentru Parlamentul European, fie în circumscripția națională, fie în cea de la nivelul Uniunii, sau în amândouă.

2.   Niciun cetățean al Uniunii care are dreptul de a candida nu poate candida în mai mult de o circumscripție națională și nu poate figura pe mai mult de o listă pentru o circumscripție națională sau pe mai mult de o listă la nivelul Uniunii la oricare dintre alegerile pentru Parlamentul European.

Articolul 6

Exercitarea dreptului de vot

1.   Statele membre se asigură că toți cetățenii Uniunii, inclusiv cei care locuiesc sau lucrează într-o țară terță, cei fără rezidență permanentă, cei care locuiesc în spații rezidențiale închise, cei fără adăpost sau cei care execută o pedeapsă cu închisoarea în Uniune, își pot exercita dreptul de vot la alegerile pentru Parlamentul European.

2.   În ceea ce privește cetățenii care execută o pedeapsă cu închisoarea în Uniune, alineatul (1) nu aduce atingere dreptului intern sau hotărârilor judecătorești pronunțate în conformitate cu dreptul intern.

Articolul 7

Accesibilitatea

1.   Statele membre se asigură că toți cetățenii, inclusiv persoanele cu dizabilități, au acces egal la materialele relevante, la facilitățile de votare și la secțiile de votare.

2.   Pe baza sistemelor lor naționale de vot, statele membre pun în aplicare măsuri adecvate care vizează facilitarea exercitării dreptului de vot de către persoanele cu dizabilități în mod independent și în secret.

3.   Statele membre se asigură că persoanele cu dizabilități pot fi asistate, la cererea lor, pentru a vota, de către o persoană la alegerea lor.

Articolul 8

Votul prin corespondență

1.   Statele membre prevăd votul prin corespondență la alegerile pentru Parlamentul European, inclusiv pentru cetățenii care locuiesc într-o țară terță, și adoptă măsuri care să asigure accesibilitatea votului prin corespondență, în special pentru persoanele cu dizabilități. Statele membre adoptă toate măsurile necesare pentru a asigura fiabilitatea și confidențialitatea votului, precum și protecția datelor cu caracter personal în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii.

2.   Statele membre pot oferi posibilități suplimentare de vot prin vot fizic anticipat, vot prin procură și vot prin sisteme electronice și prin internet.

În cazul votului electronic, al votului prin internet și al votului prin procură, statele membre adoptă toate măsurile necesare pentru a asigura fiabilitatea, integritatea, secretul votului, transparența în proiectarea și implementarea sistemelor electronice și de internet, posibilitatea de a renumăra manual sau electronic voturile fără a compromite secretul votului și protecția datelor cu caracter personal, conform dreptului aplicabil al Uniunii.

Articolul 9

Stabilirea listelor electorale naționale și a listei electorale europene

1.   Pentru a detecta și evita votul dublu la alegerile pentru Parlamentul European, termenul pentru întocmirea listelor electorale în fiecare stat membru este de cel puțin paisprezece săptămâni înainte de ziua alegerilor, astfel cum se menționează la articolul 19 alineatul (1). Erorile de pe listele electorale pot fi corectate până în ziua alegerilor.

2.   În scopul stabilirii listei electorale europene, autoritățile naționale competente furnizează Autorității electorale europene toate datele necesare în conformitate cu articolul 18. Criteriile care trebuie înregistrate în lista electorală națională sunt reglementate de dispozițiile de drept intern.

3.   Comisia adoptă acte de punere în aplicare de stabilire a cerințelor tehnice, inclusiv a formatului și a datelor care trebuie furnizate pentru stabilirea listei electorale europene pentru punerea în aplicare a alineatului (2) de la prezentul articol. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 29.

Articolul 10

Principiile selecției candidaților

1.   Atunci când își selectează candidații pentru alegerile pentru Parlamentul European, toate partidele politice, asociațiile de alegători, alianțele electorale și entitățile electorale europene care participă la alegerile pentru Parlamentul European respectă procedurile democratice, transparența și egalitatea de gen, prin măsuri menite să asigure că toate persoanele eligibile au șanse egale de a fi alese, precum și o componență a Parlamentului European care reflectă diversitatea Uniunii Europene. Egalitatea de gen se realizează în funcție de sistemele electorale ale statelor membre și, în orice caz, în circumscripția de la nivelul Uniunii prin utilizarea cotelor sau a „listelor-fermoar”, fără a aduce atingere drepturilor persoanelor non-binare.

2.   Un membru al unui partid politic, al unei asociații de alegători sau al unei entități electorale europene poate transmite autorității naționale competente sau Autorității electorale europene o plângere motivată privind nerespectarea procedurilor democratice, a transparenței și a criteriilor privind egalitatea de gen prevăzute în prezentul articol.

Articolul 11

Prezentarea listelor de candidați

1.   Termenul pentru prezentarea listelor de candidați pentru alegerile în Parlamentul European este de douăsprezece săptămâni înainte de ziua alegerilor menționată la articolul 19 alineatul (1).

2.   Cu cel puțin 12 săptămâni înainte de ziua alegerilor, entitățile electorale europene transmit Autorității electorale europene un document care stabilește faptul că toți candidații sunt de acord cu includerea lor pe lista de la nivelul Uniunii. Acest document cuprinde numele complete ale candidaților, precum și numărul cărții lor de identitate sau al pașaportului. Documentul este semnat de candidați și indică data și locul semnării.

Articolul 12

Sistemul electoral

1.   Alegerile au loc prin vot universal direct și sunt egale, libere și secrete. Fiecare alegător dispune de două voturi, unul pentru a alege membrii Parlamentului European în circumscripțiile naționale și unul pentru a alege membrii Parlamentului European în circumscripția de la nivelul Uniunii.

2.   Membrii Parlamentului European sunt aleși ca reprezentanți ai cetățenilor Uniunii pe baza reprezentării proporționale, în circumscripțiile naționale și în circumscripția de la nivelul Uniunii.

3.   În circumscripțiile naționale, membrii Parlamentului European sunt aleși pe baza oricărui sistem național de reprezentare proporțională folosit în mod obișnuit de statul membru în cauză.

4.   În circumscripția de la nivelul Uniunii, membrii Parlamentului European sunt aleși prin intermediul sistemului de liste închise.

Articolul 13

Pragul electoral

1.   Statele membre pot stabili un prag minim pentru repartizarea locurilor. La nivel național, respectivul prag nu depășește 5 % din voturile valabil exprimate.

2.   Pentru circumscripțiile naționale care cuprind mai mult de 60 de locuri, se stabilește un prag care nu poate fi mai mic de 3,5 % din voturile valabil exprimate în circumscripția respectivă.

3.   Pragurile menționate la alineatele (1) și (2) nu aduc atingere derogărilor prevăzute în dreptul intern pentru partidele politice sau asociațiile de alegători care reprezintă minorități naționale sau lingvistice recunoscute.

4.   Se acordă o derogare de la pragurile naționale stabilite la alineatul (2) pentru partidele politice sau asociațiile de alegători care sunt înregistrate într-un sfert din statele membre și obțin cel puțin un milion de voturi în întreaga Uniune și care includ în buletinul lor național de vot numele unic și logoul entității electorale europene la care sunt afiliați, adaptate, dacă este cazul, la limbile statelor membre în cauză.

5.   Nu se stabilește un prag minim pentru atribuirea locurilor în circumscripția de la nivelul Uniunii menționată la articolul 15.

Articolul 14

Circumscripțiile naționale

În conformitate cu situația sa internă specifică și fără a aduce atingere articolului 15, fiecare stat membru poate stabili circumscripții unice pentru alegerile în Parlamentul European sau poate împărți teritoriul său electoral într-un mod diferit, fără ca acest lucru să afecteze caracterul proporțional al sistemului de vot în general.

Statele membre pot forma circumscripții uninominale care reprezintă minorități lingvistice sau etnice, resortisanți de peste mări, regiuni ultraperiferice sau teritorii de peste mări, în conformitate cu reglementările naționale, fără a afecta caracterul proporțional al sistemului de vot.

Articolul 15

Circumscripția de la nivelul Uniunii

1.   Se creează o circumscripție formată din întregul teritoriu al Uniunii Europene, din care sunt aleși 28 de membri ai Parlamentului European la primele alegeri ale membrilor Parlamentului European după intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Pentru alegerile ulterioare ale membrilor Parlamentului European, dimensiunea circumscripției de la nivelul Uniunii este stabilită prin Decizia Consiliului European de stabilire a componenței Parlamentului European.

2.   Alegerile desfășurate în circumscripția de la nivelul Uniunii nu aduc atingere numărului de membri ai Parlamentului European aleși în fiecare stat membru.

3.   Toate entitățile electorale europene în conformitate cu articolul 2 pot prezenta Autorității electorale europene liste de candidați la nivelul Uniunii.

4.   Nicio entitate electorală europeană nu poate depune mai mult de o listă de candidați la nivelul Uniunii. Partidele naționale și asociațiile naționale de alegători pot susține doar o singură listă de candidați la nivelul Uniunii.

5.   Pe buletinele de vot care cuprind listele de candidați de la nivelul Uniunii figurează numele și logoul entității electorale europene respective.

6.   În scopul elaborării listei de candidați de la nivelul Uniunii, în cazul candidaților care locuiesc într-o țară terță, domiciliul candidatului este ultimul său domiciliu înaintea părăsirii Uniunii Europene. Pentru candidații care s-au născut și locuiesc într-o țară terță, domiciliul în scopul întocmirii listei de candidați de la nivelul Uniunii corespunde statului membru al cărui resortisant este candidatul.

7.   Listele de candidați de la nivelul Uniunii conțin un număr de candidați egal cu numărul de mandate prevăzut la alineatul (1).

8.   Listele de candidați de la nivelul Uniunii sunt întocmite de entitățile electorale europene în conformitate cu principiile prevăzute la articolul 10 alineatul (1).

9.   Pentru a asigura echilibrul geografic, listele de candidați de la nivelul Uniunii sunt împărțite în secțiuni de trei poziții. Fiecare dintre aceste trei poziții trebuie completată cu un candidat provenind din fiecare dintre cele trei grupuri de state membre, astfel cum sunt definite în anexa I și exemplificate în anexa II.

10.   Ordinea candidaților cu domiciliul în oricare dintre statele membre în fiecare dintre cele trei grupuri de state membre incluse în anexa I variază în fiecare secțiune de trei poziții din listă până la poziția din listă care corespunde numărului ce rezultă din împărțirea numărului total de locuri la doi, fiind rotunjit în sus, dacă este necesar, la cel mai apropiat număr întreg.

11.   Populația totală a statelor membre se calculează de către Comisie (Eurostat) pe baza celor mai recente date furnizate de către statele membre, în conformitate cu metoda instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1260/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (9).

12.   Repartizarea locurilor listelor de candidați de la nivelul Uniunii pe baza rezultatelor agregate în circumscripția de la nivelul Uniunii se efectuează în conformitate cu sistemul D’Hondt, după cum urmează:

| (a) | numărul de voturi obținute de candidați este ordonat de la cel mai mare la cel mai mic, într-o coloană; |
| --- | --- |

(a)

numărul de voturi obținute de candidați este ordonat de la cel mai mare la cel mai mic, într-o coloană;

| (b) | numărul de voturi obținute de fiecare candidatură se împarte la 1,2,3 etc., până la un număr egal cu numărul de locuri ce corespunde circumscripției, formând un tabel similar cu cel din anexa III. Locurile sunt atribuite candidaților care obțin cele mai mari ponderi din tabel, în ordine descrescătoare; |
| --- | --- |

(b)

numărul de voturi obținute de fiecare candidatură se împarte la 1,2,3 etc., până la un număr egal cu numărul de locuri ce corespunde circumscripției, formând un tabel similar cu cel din anexa III. Locurile sunt atribuite candidaților care obțin cele mai mari ponderi din tabel, în ordine descrescătoare;

| (c) | atunci când două locuri ce corespund unor candidaturi diferite coincid în lista coeficienților, locul va fi alocat listei cu cel mai mare număr total de voturi obținute. În cazul în care există doi candidați cu același număr de voturi, prima dată se recurge la tragerea la sorți, iar dățile următoare se aplică principiul alternării. |
| --- | --- |

(c)

atunci când două locuri ce corespund unor candidaturi diferite coincid în lista coeficienților, locul va fi alocat listei cu cel mai mare număr total de voturi obținute. În cazul în care există doi candidați cu același număr de voturi, prima dată se recurge la tragerea la sorți, iar dățile următoare se aplică principiul alternării.

13.   Organismele publice de radiodifuziune europene și naționale acordă circumscripției de la nivelul Uniunii un timp de emisie proporțional cu rezultatele alegerilor precedente, asigurând un timp minim de emisie pentru fiecare listă de la nivelul Uniunii.

Articolul 16

Finanțarea campaniilor electorale ale entităților electorale europene

Dispozițiile capitolelor IV și V din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 se aplică mutatis mutandis finanțării campaniilor electorale ale entităților electorale europene.

Articolul 17

Dispoziții comune privind campaniile electorale

1.   Campania electorală nu poate începe decât cu opt săptămâni înainte de ziua alegerilor.

2.   Campania electorală constă în solicitarea votului alegătorilor la alegeri pentru Parlamentul European prin intermediul unor materiale tipărite sau digitale și al altor formate de comunicare publică, publicitate în mass-media și evenimente publice. Materialele de campanie electorală includ un logo și o trimitere la manifestul sau la programul entității electorale europene la care este afiliat partidul național.

3.   Materialele de campanie electorală trebuie să fie accesibile persoanelor cu dizabilități.

4.   În circumscripțiile naționale, buletinele de vot utilizate la alegerile pentru Parlamentul European sunt uniforme, asigură o vizibilitate egală a numelor, acronimelor, simbolurilor și logourilor, dacă există, ale partidelor politice naționale și/sau ale asociațiilor naționale de alegători, precum și ale entităților electorale europene atunci când sunt afiliate la oricare dintre acestea, și includ lista numelor candidaților și, dacă este cazul, a supleanților, în ordinea în care aceștia apar pe listele de candidați relevante.

5.   Normele referitoare la trimiterea prin poștă a materialelor electorale către votanții la alegerile pentru Parlamentul European sunt aceleași ca cele aplicate pentru alegerile naționale, regionale sau locale din statul membru în cauză.

6.   Statele membre se asigură că entitățile electorale europene se bucură de același tratament și de aceleași șanse ca și partidele politice naționale și asociațiile naționale de alegători în ceea ce privește campania electorală legată de circumscripția de la nivelul Uniunii.

7.   Statele membre pun în aplicare o perioadă de rezervă electorală europeană de 48 de ore înainte de ziua alegerilor, în cursul căreia nu este permis să li se solicite alegătorilor informații cu privire la intențiile lor de vot.

Articolul 18

Autorități de contact

1.   Fiecare stat membru desemnează o autoritate de contact responsabilă în relația cu omologii săi din celelalte state membre și cu Autoritatea electorală europeană instituită în conformitate cu articolul 28 cu schimbul de date privind alegătorii care sunt necesare pentru întocmirea listei electorale europene, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2), precum și de date privind candidații.

2.   În conformitate cu legislația Uniunii aplicabilă privind protecția datelor cu caracter personal, autoritatea de contact menționată la alineatul (1) începe să transmită omologilor respectivi și Autorității electorale europene, cu cel puțin șase săptămâni înainte de ziua alegerilor, datele menționate la articolele 9 și 10 din Directiva 93/109/CE a Consiliului (10) privind cetățenii Uniunii care au fost înscriși pe listele electorale naționale și pe lista electorală europeană sau care candidează într-un stat membru și nu sunt resortisanți ai acestuia.

Articolul 19

Data alegerilor

1.   Alegerile pentru Parlamentul European au loc la data de 9 mai a ultimului an al unei legislaturi, în conformitate cu articolul 20 (denumită în continuare „Ziua alegerilor”).

2.   În timpul orelor de deschidere a secțiilor de votare și începând cu o jumătate de oră înainte de deschiderea secțiilor de votare, orice activitate politică la secțiile de votare sau în proximitatea acestora este interzisă, fără a aduce atingere oricărei activități organizate pentru sărbătorirea Zilei Europei în statele membre.

3.   Alegerile se încheie în toate statele membre la ora 21.00, ora locală din ziua alegerilor. Pentru a ține seama de diferența de fus orar, alegerile pentru Parlamentul European pot avea loc la data de 8 mai a ultimului an al unei legislaturi parlamentare în țările și teritoriile de peste mări ale Uniunii.

4.   Statele membre nu fac publice rezultatele numărării voturilor în mod oficial sau provizoriu decât după încheierea scrutinului, în conformitate cu alineatul (3), în statul membru ai cărui alegători au votat ultimii.

5.   Statele membre pot declara ziua alegerilor drept zi de sărbătoare legală.

Articolul 20

Stabilirea și publicarea rezultatelor alegerilor

1.   Rezultatele alegerilor în circumscripția de la nivelul Uniunii și în circumscripțiile naționale sunt anunțate, în această ordine, de către Autoritatea electorală europeană, pe baza informațiilor furnizate de autoritățile de contact.

2.   Rezultatele oficiale al alegerilor se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 21

Legislatura și mandatul parlamentar

1.   Legislatura de cinci ani pentru care sunt aleși membrii Parlamentul European începe la deschiderea primei sesiuni organizate după fiecare alegere (denumită în continuare „legislatura parlamentară”).

2.   Mandatul fiecărui membru al Parlamentul European începe și se încheie în conformitate cu legislatura parlamentară (denumit în continuare „mandatul”).

Articolul 22

Convocarea Parlamentului

Pe lângă obligația prevăzută la articolul 229 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European se reunește de plin drept în prima zi de marți după expirarea unui termen de o lună de la ziua alegerilor.

Articolul 23

Verificarea prerogativelor

Parlamentul European verifică prerogativele membrilor Parlamentului European.

În acest sens, aceasta ia act de rezultatele declarate în mod oficial de statele membre și anunțate de Autoritatea electorală europeană.

Articolul 24

Incompatibilități

1.   Funcția de membru al Parlamentului European este incompatibilă cu următoarele funcții:

| — | membru al guvernului unui stat membru; |
| --- | --- |

—

membru al guvernului unui stat membru;

| — | membru al unui parlament național sau regional sau al unei adunări învestite cu competențe legislative, |
| --- | --- |

—

membru al unui parlament național sau regional sau al unei adunări învestite cu competențe legislative,

| — | membru al Comisiei Europene, |
| --- | --- |

—

membru al Comisiei Europene,

| — | judecător, avocat general sau grefier al Curții de Justiție a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

judecător, avocat general sau grefier al Curții de Justiție a Uniunii Europene,

| — | membru al Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene, |
| --- | --- |

—

membru al Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene,

| — | membru al Curții de Conturi, |
| --- | --- |

—

membru al Curții de Conturi,

| — | Ombudsman European, |
| --- | --- |

—

Ombudsman European,

| — | membru al Comitetului Economic și Social European, |
| --- | --- |

—

membru al Comitetului Economic și Social European,

| — | membru al Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

membru al Comitetului Regiunilor,

| — | membru al unor comitete sau al altor organe create în conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene sau cu Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice în scopul gestionării fondurilor Uniunii sau îndeplinirii unei sarcini administrative permanente, |
| --- | --- |

—

membru al unor comitete sau al altor organe create în conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene sau cu Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice în scopul gestionării fondurilor Uniunii sau îndeplinirii unei sarcini administrative permanente,

| — | membru în Consiliul de administrație, în Comitetul director sau angajat al Băncii Europene de Investiții, |
| --- | --- |

—

membru în Consiliul de administrație, în Comitetul director sau angajat al Băncii Europene de Investiții,

| — | funcționar sau agent activ al instituțiilor Uniunii Europene sau al organelor specializate atașate acestora sau al Băncii Centrale Europene. |
| --- | --- |

—

funcționar sau agent activ al instituțiilor Uniunii Europene sau al organelor specializate atașate acestora sau al Băncii Centrale Europene.

2.   Fiecare stat membru poate adopta norme suplimentare la nivel național privind incompatibilitatea cu funcția de membru al Parlamentului European.

3.   Membrii Parlamentului European cărora li se aplică alineatele (1) și (2) în cursul legislaturii sunt înlocuiți în conformitate cu articolul 27.

Articolul 25

Activități parlamentare externe

Atunci când sunt aleși, membrii Parlamentului European desemnează localitatea și, atunci când este cazul, regiunea din statul membru de reședință, din care vor desfășura activități parlamentare externe.

Articolul 26

Vot personal și independent

1.   Membrii Parlamentul European votează individual și personal. Aceștia nu pot fi obligați prin instrucțiuni și nu pot primi mandat imperativ.

2.   Membrii Parlamentului European se bucură de privilegiile și imunitățile aplicabile lor în temeiul Protocolului nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, din momentul în care alegerea lor în Parlamentul European este declarată în mod oficial.

Articolul 27

Locuri vacante

1.   Un loc rămâne vacant atunci când mandatul unui membru al Parlamentului European se încheie ca urmare a demisiei sau decesului membrului respectiv sau din cauza retragerii mandatului său.

2.   În caz de deces, demisie sau retragere a mandatului unui membru al Parlamentului European ales în circumscripția de la nivelul Uniunii, Președintele Parlamentului European informează imediat Autoritatea electorală europeană.

Locul vacant este ocupat de următorul candidat din lista de candidați de pe care a fost ales inițial membrul care a decedat, a demisionat sau al cărui mandat a fost retras.

3.   Sub rezerva celorlalte dispoziții ale prezentului regulament, fiecare stat membru stabilește procedurile corespunzătoare pentru ocuparea oricărui loc care devine vacant în timpul legislaturii, pentru restul perioadei respective.

4.   În cazul în care legislația unui stat membru prevede explicit retragerea mandatului unui membru al Parlamentului European, mandatul acestuia se încheie în conformitate cu dispozițiile legale respective. Autoritățile naționale competente informează Parlamentul European cu privire la aceasta.

5.   În cazul în care un loc devine vacant în urma unei demisii sau a unui deces, Președintele Parlamentului European informează imediat autoritățile competente ale statului membru în cauză și Autoritatea electorală europeană cu privire la aceasta.

6.   În cazul în care Parlamentul declară un loc vacant pentru un membru ales din circumscripția de la nivelul Uniunii, Președintele informează Autoritatea electorală europeană în acest sens și o invită să ia măsuri, fără întârziere, pentru ocuparea locului vacant pentru restul mandatului.

Locurile vacante de membri ai Parlamentului European aleși din circumscripția de la nivelul Uniunii sunt ocupate de următorul candidat de pe lista relevantă, în funcție de ordinea precedenței.

7.   Parlamentul poate, la cererea membrului în cauză și în acord cu statul membru respectiv sau cu Autoritatea electorală europeană, să propună înlocuirea temporară a membrului în cauză în caz de maternitate, de paternitate, de concediu pentru creșterea copilului sau în cazul unei absențe datorate unei boli grave.

În cazul în care un loc devine vacant temporar din oricare dintre motivele prevăzute la primul paragraf, membrul în cauză este înlocuit temporar, pentru o perioadă de șaisprezece săptămâni, de următorul candidat de pe lista relevantă, care poate decide dacă ocupă sau nu postul vacant. Refuzul de a ocupa postul vacant nu atrage după sine pierderea poziției de pe lista relevantă pentru posturile vacante viitoare. Perioada de șaisprezece săptămâni poate fi reînnoită.

Articolul 28

Autoritatea electorală europeană

1.   Se înființează o Autoritate electorală europeană (denumită în continuare „Autoritatea electorală europeană”) cu scopul de a:

| (a) | asigura punerea în aplicare corectă a prezentului regulament și de a desfășura și monitoriza procesul electoral al circumscripției de la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

asigura punerea în aplicare corectă a prezentului regulament și de a desfășura și monitoriza procesul electoral al circumscripției de la nivelul Uniunii;

| (b) | defini procedura aplicabilă plângerilor în temeiul articolul 10 alineatul (2) în ceea ce privește circumscripția de la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

defini procedura aplicabilă plângerilor în temeiul articolul 10 alineatul (2) în ceea ce privește circumscripția de la nivelul Uniunii;

| (c) | exercita toate funcțiile legate de procesul electoral al circumscripției de la nivelul Uniunii și de a menține legătura cu autoritățile de contact menționate la articolul 18; |
| --- | --- |

(c)

exercita toate funcțiile legate de procesul electoral al circumscripției de la nivelul Uniunii și de a menține legătura cu autoritățile de contact menționate la articolul 18;

| (d) | verifica faptul că entitățile electorale europene îndeplinesc condițiile pentru depunerea listelor de candidați de la nivelul Uniunii în conformitate cu articolul 15; |
| --- | --- |

(d)

verifica faptul că entitățile electorale europene îndeplinesc condițiile pentru depunerea listelor de candidați de la nivelul Uniunii în conformitate cu articolul 15;

| (e) | gestiona lista electorală europeană stabilită la articolul 9; |
| --- | --- |

(e)

gestiona lista electorală europeană stabilită la articolul 9;

| (f) | anunța rezultatele electorale în conformitate cu articolul 20; |
| --- | --- |

(f)

anunța rezultatele electorale în conformitate cu articolul 20;

| (g) | decide cu privire la orice litigiu care ar putea decurge din dispozițiile prezentului regulament, cu excepția celor care decurg din dispozițiile de drept intern la care se face trimitere în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(g)

decide cu privire la orice litigiu care ar putea decurge din dispozițiile prezentului regulament, cu excepția celor care decurg din dispozițiile de drept intern la care se face trimitere în prezentul regulament.

Autoritatea electorală europeană poate acorda asistență în caz de dificultăți legate de interpretarea listelor transmise de autoritățile naționale.

2.   Autoritatea electorală europeană este independentă și își exercită funcțiile în deplină conformitate cu prezentul regulament.

3.   Autoritatea electorală europeană anunță listele de la nivelul Uniunii cu unsprezece săptămâni înainte de ziua alegerilor.

Aceasta creează și gestionează un registru al diferitelor liste de la nivelul Uniunii transmise de entitățile electorale europene. Informațiile registrului sunt puse la dispoziția publicului.

În deciziile sale, Autoritatea electorală europeană ține seama pe deplin de drepturile fundamentale de a vota și de a candida.

4.   Fiecare stat membru numește un membru al Autorității Electorale Europene, selectat din rândul profesorilor de drept sau de științe politice și al altor experți în sistemele electorale, pe baza calităților lor profesionale și cu respectarea echilibrului de gen. Membrii Autorității electorale europene își aleg președintele, vicepreședintele și secretarul cu majoritate simplă, prin vot separat. Autoritatea electorală europeană depune eforturi pentru a lua decizii prin consens. În cazul în care nu este posibil să se ia o decizie prin consens, Autoritatea electorală europeană decide cu majoritate simplă.

Toți membrii Autorității electorale europene își îndeplinesc sarcinile în mod independent. Aceștia nu solicită și nici nu acceptă instrucțiuni de la nicio instituție sau guvern sau de la niciun alt organism, oficiu sau agenție. Aceștia nu pot fi membri sau foști membri ai Parlamentului European, ai parlamentelor naționale sau ai guvernelor naționale. În plus, nu pot deține niciun mandat electoral și nu pot fi funcționari sau alți agenți ai unei instituții a Uniunii sau ai unui partid politic european, ai unei asociații europene de alegători sau ai unei fundații politice europene.

Membrii Autorității electorale europene sunt numiți pentru un mandat de cinci ani, reînnoibil o dată.

5.   Autoritatea electorală europeană este reprezentată de președintele său, care asigură implementarea tuturor deciziilor Autorității electorale europene în numele acesteia.

Președintele Autorității electorale europene se abține de la orice acte incompatibile cu natura îndatoririlor sale.

În cazul în care un membru al Autorității electorale europene, inclusiv președintele, nu mai îndeplinește condițiile necesare pentru exercitarea atribuțiilor sale, acesta poate fi demis printr-un vot sprijinit de cel puțin trei cincimi dintre membrii Autorității electorale europene, pe baza unui raport care prezintă o propunere motivată de demitere.

Mandatul de cinci ani al Autorității electorale europene începe la doi ani și jumătate de la începutul legislaturii. Primul mandat al Autorității electorale europene începe cât mai curând posibil după intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Un loc vacant în cadrul Autorității electorale europene cauzat de demisie, pensionare, demitere sau deces se ocupă în conformitate cu procedura aplicabilă în cazul numirii inițiale.

6.   Autoritatea electorală europeană are personalitate juridică și dispune de birourile, personalul, serviciile și facilitățile de sprijin administrativ necesare pentru a-și îndeplini funcțiile.

7.   În termen de nouă luni de la alegerile europene, Autoritatea electorală europeană prezintă Parlamentului European un raport privind organizarea alegerilor europene, punerea în aplicare a prezentului regulament și atingerea obiectivelor acestuia.

8.   Costurile Autorității electorale europene, inclusiv remunerarea membrilor săi, sunt finanțate prin credite din bugetul general al Uniunii.

Creditele bugetare trebuie să fie suficiente pentru a garanta funcționarea integrală și independentă a Autorității electorale europene. Președintele Autorității electorale europene prezintă Parlamentului European un proiect de plan bugetar pentru Autoritatea electorală europeană, care este făcut public. Parlamentul European deleagă președintelui Autorității electorale europene atribuțiile de ordonator de credite legate de creditele respective.

Articolul 29

Procedura comitetului

1.   Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

2.   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 30

Abrogare

1.   Actul privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, precum și Decizia 76/787/CECO, CEE, Euratom a Consiliului de instituire a actului respectiv se abrogă.

2.   Trimiterile la actul abrogat se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament.

Articolul 31

Clauza de revizuire

În termen de cel mult un an de la fiecare alegeri europene, după consultarea Autorității electorale europene, Parlamentul European prezintă un raport privind funcționarea generală a prezentului regulament, însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă de modificare a acestuia.

Articolul 32

Intrarea în vigoare

1.   Prezentul regulament intră în vigoare în prima zi a lunii următoare aprobării sale de către statele membre, în conformitate cu normele lor constituționale.

2.   Statele membre îl informează pe Secretarul General al Consiliului cu privire la finalizarea procedurilor lor naționale.

ANEXA I

TABELUL – CELE 27 DE STATE MEMBRE ALE UE PE CATEGORII DE POPULAȚIE

| Categorii | State membre | Populație totală |
| --- | --- | --- |
| Grupul A


  (37,9 milioane - 83,1 milioane) | Germania | 83 166 711 |
| Franța | 67 320 216 |
| Italia | 59 641 488 |
| Spania | 47 332 614 |
| Polonia | 37 958 138 |
| Grupul B


  (6,9 milioane - 19,3 milioane) | România | 19 328 838 |
| Țările de Jos | 17 407 585 |
| Belgia | 11 522 440 |
| Grecia | 10 718 565 |
| Cehia | 10 693 939 |
| Suedia | 10 327 589 |
| Portugalia | 10 295 909 |
| Ungaria | 9 769 526 |
| Austria | 8 901 064 |
| Bulgaria | 6 951 482 |
| Grupul C


  (0,5 milioane - 5,8 milioane) | Danemarca | 5 822 763 |
| Finlanda | 5 525 292 |
| Slovacia | 5 457 873 |
| Irlanda | 4 964 440 |
| Croația | 4 058 165 |
| Lituania | 2 794 090 |
| Slovenia | 2 095 861 |
| Letonia | 1 907 675 |
| Estonia | 1 328 976 |
| Cipru | 888 005 |
| Luxemburg | 626 108 |
| Malta | 514 564 |

Categorii

State membre

Populație totală

Grupul A

(37,9 milioane - 83,1 milioane)

Germania

83 166 711

Franța

67 320 216

Italia

59 641 488

Spania

47 332 614

Polonia

37 958 138

Grupul B

(6,9 milioane - 19,3 milioane)

România

19 328 838

Țările de Jos

17 407 585

Belgia

11 522 440

Grecia

10 718 565

Cehia

10 693 939

Suedia

10 327 589

Portugalia

10 295 909

Ungaria

9 769 526

Austria

8 901 064

Bulgaria

6 951 482

Grupul C

(0,5 milioane - 5,8 milioane)

Danemarca

5 822 763

Finlanda

5 525 292

Slovacia

5 457 873

Irlanda

4 964 440

Croația

4 058 165

Lituania

2 794 090

Slovenia

2 095 861

Letonia

1 907 675

Estonia

1 328 976

Cipru

888 005

Luxemburg

626 108

Malta

514 564

Sursa: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tps00001/default/table?lang=en

ANEXA II

Exemplu practic de listă de la nivelul Uniunii utilizând grupul de trei categorii cu 28 de locuri.

A1, A2, A3, A4, A5, B1, B2, B3, B4, B5, B7, B8, B9, B10, C1, C2, C3, C4, C5, C6, C7, C8, C9, C10, C11, C12 sunt exemple de candidați din statele membre pe categorii de populație

| Exemplu de listă de la nivelul Uniunii |
| --- |
| Secțiuni | Numărul poziției | Candidați din |
| Secțiunea 1 | 1 | A1 |
| 2 | B7 |
| 3 | C7 |
| Secțiunea 2 | 4 | B10 |
| 5 | C5 |
| 6 | A3 |
| Secțiunea 3 | 7 | A2 |
| 8 | C3 |
| 9 | B7 |
| Secțiunea 4 | 10 | B5 |
| 11 | C3 |
| 12 | A4 |
| Secțiunea 5 | 13 | A5 |
| 14 | C12 |
| 15 | B9 |
| Secțiunea 6 | 16 | A4 |
| 17 | A2 |
| 18 | B2 |
| Secțiunea 7 | 19 | B3 |
| 20 | A1 |
| 21 | B8 |
| Secțiunea 8 | 22 | C1 |
| 23 | C2 |
| 24 | B4 |
| Secțiunea 9 | 25 | A5 |
| 26 | C8 |
| 27 | B1 |
| Secțiunea 10 | 28 | B7 |

Exemplu de listă de la nivelul Uniunii

Secțiuni

Numărul poziției

Candidați din

Secțiunea 1

1

A1

2

B7

3

C7

Secțiunea 2

4

B10

5

C5

6

A3

Secțiunea 3

7

A2

8

C3

9

B7

Secțiunea 4

10

B5

11

C3

12

A4

Secțiunea 5

13

A5

14

C12

15

B9

Secțiunea 6

16

A4

17

A2

18

B2

Secțiunea 7

19

B3

20

A1

21

B8

Secțiunea 8

22

C1

23

C2

24

B4

Secțiunea 9

25

A5

26

C8

27

B1

Secțiunea 10

28

B7

ANEXA III

Exemplu practic – Metoda D’Hondt

Exemplu practic: 1 000 000 voturi valabil exprimate într-o circumscripție care alege 5 membri.

A (350 000 voturi), B (300 000 voturi), C (150 000 voturi), D (100 000 voturi), E (70 000 voturi), F (30 000 voturi)

| Diviziune | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 350 000 | 175 000 | 116 666 | 87 500 | 70 000 |
| B | 300 000 | 150 000 | 100 000 | 75 000 | 60 000 |
| C | 150 000 | 75 000 | 50 000 | 37 500 | 30 000 |
| D | 100 000 | 50 000 | 33 333 | 25 000 | 20 000 |
| E | 70 000 | 35 000 | 23 333 | 17 500 | 14 000 |
| F | 30 000 | 15 000 | 10 000 | 7 500 | 6 000 |

Diviziune

1

2

3

4

5

A

350 000

175 000

116 666

87 500

70 000

B

300 000

150 000

100 000

75 000

60 000

C

150 000

75 000

50 000

37 500

30 000

D

100 000

50 000

33 333

25 000

20 000

E

70 000

35 000

23 333

17 500

14 000

F

30 000

15 000

10 000

7 500

6 000

În consecință, A obține 2 locuri, B obține 2 locuri, iar C obține 1 loc.1

---

(1)  JO L 278, 8.10.1976, p. 5.

1

(2)  Decizia 76/787/CECO, CEE, Euratom a Consiliului din 20 septembrie 1976 (JO L 278, 8.10.1976, p. 1).

2

(3)  Decizia 2002/772/CE, Euratom a Consiliului din 25 iunie și 23 septembrie 2002 de modificare a Actului privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, anexat la Decizia 76/787/CECO, CEE, Euratom (JO L 283, 21.10.2002, p. 1).

3

(4)  Decizia (UE, Euratom) 2018/994 a Consiliului din 13 iulie 2018 de modificare a Actului privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, anexat la Decizia 76/787/CECO, CEE, Euratom a Consiliului din 20 septembrie 1976 (JO L 178, 16.7.2018, p. 1), care nu este în vigoare.

4

(5)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Planul de acțiune pentru democrația europeană (COM(2020)0790).

5

(6)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

7

(8)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (JO L 317, 4.11.2014, p. 1).

8

(9)  Regulamentul (UE) nr. 1260/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind statisticile demografice europene (JO L 330, 10.12.2013, p. 39).

9

(10)  Directiva 93/109/CE a Consiliului din 6 decembrie 1993 de stabilire a normelor de exercitare a dreptului de a alege și de a fi ales pentru Parlamentul European pentru cetățenii Uniunii care au reședința într-un stat membru în care nu sunt resortisanți (JO L 329, 30.12.1993, p. 34).

10

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/199 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/199

---

P9_TA(2022)0130

Modificarea anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 3 mai 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 465/18)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | La cea de a șaptea reuniune a Conferinței părților la Convenție, desfășurată în perioada 4-15 mai 2015, s-a convenit adăugarea substanței pentaclorfenol și a sărurilor și a esterilor acesteia („pentaclorfenol”) în anexa A la Convenție. În cadrul celei de a noua reuniuni a Conferinței părților la Convenție, care a avut loc în perioada 29 aprilie-10 mai 2019, s-a convenit includerea dicofolului, precum și a acidului perfluorooctanoic (PFOA), a sărurilor acestuia și a compușilor înrudiți cu acesta în anexa A la convenție. Având în vedere aceste modificări ale convenției și pentru a se asigura că deșeurile care conțin substanțele respective sunt gestionate în conformitate cu dispozițiile convenției, este necesar, de asemenea, să se modifice anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 prin includerea pentaclorfenolului, a dicofolului și a acidului perfluorooctanoic (PFOA), a sărurilor acestuia și a compușilor înrudiți cu acesta în anexe și indicarea limitelor de concentrație corespunzătoare ale acestora. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

La cea de a șaptea reuniune a Conferinței părților la Convenție, desfășurată în perioada 4-15 mai 2015, s-a convenit adăugarea substanței pentaclorfenol și a sărurilor și a esterilor acesteia („pentaclorfenol”) în anexa A la Convenție. În cadrul celei de a noua reuniuni a Conferinței părților la Convenție, care a avut loc în perioada 29 aprilie-10 mai 2019, s-a convenit includerea dicofolului, precum și a acidului perfluorooctanoic (PFOA), a sărurilor acestuia și a compușilor înrudiți cu acesta în anexa A la convenție. Având în vedere aceste modificări ale convenției și pentru a se asigura că deșeurile care conțin substanțele respective sunt gestionate în conformitate cu dispozițiile convenției, este necesar, de asemenea, să se modifice anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 prin includerea pentaclorfenolului, a dicofolului și a acidului perfluorooctanoic (PFOA), a sărurilor acestuia și a compușilor înrudiți cu acesta în anexe și indicarea limitelor de concentrație corespunzătoare ale acestora.

| (2) | La cea de a șaptea reuniune a Conferinței părților la Convenție, desfășurată în perioada 4-15 mai 2015, s-a convenit adăugarea substanței pentaclorfenol și a sărurilor și a esterilor acesteia („pentaclorfenol”) în anexa A la Convenție. În cadrul celei de a noua reuniuni a Conferinței părților la Convenție, care a avut loc în perioada 29 aprilie-10 mai 2019, s-a convenit includerea dicofolului, precum și a acidului perfluorooctanoic (PFOA), a sărurilor acestuia și a compușilor înrudiți cu acesta în anexa A la convenție. Având în vedere aceste modificări ale convenției și pentru a se asigura că deșeurile care conțin substanțele respective sunt gestionate în conformitate cu dispozițiile convenției, este necesar, de asemenea, să se modifice anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 prin includerea pentaclorfenolului, a dicofolului și a acidului perfluorooctanoic (PFOA), a sărurilor acestuia și a compușilor înrudiți cu acesta în anexe și
  , de asemenea, prin
  indicarea limitelor de concentrație corespunzătoare ale acestora. |
| --- | --- |

(2)

La cea de a șaptea reuniune a Conferinței părților la Convenție, desfășurată în perioada 4-15 mai 2015, s-a convenit adăugarea substanței pentaclorfenol și a sărurilor și a esterilor acesteia („pentaclorfenol”) în anexa A la Convenție. În cadrul celei de a noua reuniuni a Conferinței părților la Convenție, care a avut loc în perioada 29 aprilie-10 mai 2019, s-a convenit includerea dicofolului, precum și a acidului perfluorooctanoic (PFOA), a sărurilor acestuia și a compușilor înrudiți cu acesta în anexa A la convenție. Având în vedere aceste modificări ale convenției și pentru a se asigura că deșeurile care conțin substanțele respective sunt gestionate în conformitate cu dispozițiile convenției, este necesar, de asemenea, să se modifice anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 prin includerea pentaclorfenolului, a dicofolului și a acidului perfluorooctanoic (PFOA), a sărurilor acestuia și a compușilor înrudiți cu acesta în anexe și
  , de asemenea, prin
  indicarea limitelor de concentrație corespunzătoare ale acestora.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Pentaclorfenolul fusese inclus anterior în anexele IV și V la Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (23) prin Regulamentul (UE) 2019/636 (24) al Comisiei, cu o valoare din anexa IV de 100 mg/kg și o valoare din anexa V de 1 000  mg/kg. Regulamentul (CE) nr. 850/2004 a fost abrogat prin Regulamentul (UE) 2019/1021, dar pentaclorfenolul a fost omis în mod neintenționat din regulamentul respectiv. Prin urmare, este necesar să se modifice anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 pentru a include pentaclorfenolul. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Pentaclorfenolul fusese inclus anterior în anexele IV și V la Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (23) prin Regulamentul (UE) 2019/636 (24) al Comisiei, cu o valoare din anexa IV de 100 mg/kg și o valoare din anexa V de 1 000  mg/kg. Regulamentul (CE) nr. 850/2004 a fost abrogat prin Regulamentul (UE) 2019/1021, dar pentaclorfenolul a fost omis în mod neintenționat din regulamentul respectiv. Prin urmare, este necesar să se modifice anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 pentru a include pentaclorfenolul.

| (3) | Pentaclorfenolul fusese inclus anterior în anexele IV și V la Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (23) prin Regulamentul (UE) 2019/636 (24) al Comisiei, cu o valoare din anexa IV de 100 mg/kg și o valoare din anexa V de 1 000  mg/kg. Regulamentul (CE) nr. 850/2004 a fost abrogat prin Regulamentul (UE) 2019/1021, dar pentaclorfenolul a fost omis în mod neintenționat din regulamentul respectiv. Prin urmare, este necesar să se modifice anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 pentru a include
  în prezent
  pentaclorfenolul. |
| --- | --- |

(3)

Pentaclorfenolul fusese inclus anterior în anexele IV și V la Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (23) prin Regulamentul (UE) 2019/636 (24) al Comisiei, cu o valoare din anexa IV de 100 mg/kg și o valoare din anexa V de 1 000  mg/kg. Regulamentul (CE) nr. 850/2004 a fost abrogat prin Regulamentul (UE) 2019/1021, dar pentaclorfenolul a fost omis în mod neintenționat din regulamentul respectiv. Prin urmare, este necesar să se modifice anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 pentru a include
  în prezent
  pentaclorfenolul.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 conțin deja limite de concentrație pentru următoarele substanțe sau grupe de substanțe: (a) suma concentrațiilor de tetrabromodifenileter, pentabromodifenileter, hexabromodifenileter și heptabromodifenileter și decabromdifenileter (cu excepția acestuia din urmă, care nu este inclus în anexa V la regulamentul respectiv); (b) hexabromociclododecan; (c) „cloroalcani C10-C13 (parafine clorurate cu catenă scurtă) (PCCS-uri) și (d) Dibenzo-b-dioxine policlorurate și dibenzofurani policlorurați (PCDD/PCDF) În conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/1021, este oportun să se modifice limitele de concentrație din anexa IV pentru substanțele respective în vederea adaptării valorilor-limită
  la
  progresul științific și tehnic. Pentru a fi în concordanță cu lista de difenileteri polibromurați (PBDE) enumerați în anexa IV la Regulamentul (UE) 2019/1021, substanța decabromdifenileter ar trebui inclusă printre PBDE-urile înscrise în coloana a treia din anexa V la regulamentul respectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 conțin deja limite de concentrație pentru următoarele substanțe sau grupe de substanțe: (a) suma concentrațiilor de tetrabromodifenileter, pentabromodifenileter, hexabromodifenileter și heptabromodifenileter și decabromdifenileter (cu excepția acestuia din urmă, care nu este inclus în anexa V la regulamentul respectiv); (b) hexabromociclododecan; (c) „cloroalcani C10-C13 (parafine clorurate cu catenă scurtă) (PCCS-uri) și (d) Dibenzo-b-dioxine policlorurate și dibenzofurani policlorurați (PCDD/PCDF) În conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/1021, este oportun să se modifice limitele de concentrație din anexa IV pentru substanțele respective în vederea adaptării valorilor-limită
  la
  progresul științific și tehnic. Pentru a fi în concordanță cu lista de difenileteri polibromurați (PBDE) enumerați în anexa IV la Regulamentul (UE) 2019/1021, substanța decabromdifenileter ar trebui inclusă printre PBDE-urile înscrise în coloana a treia din anexa V la regulamentul respectiv.

| (4) | Anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 conțin deja limite de concentrație pentru următoarele substanțe sau grupe de substanțe: (a) suma concentrațiilor de tetrabromodifenileter, pentabromodifenileter, hexabromodifenileter și heptabromodifenileter și decabromdifenileter (cu excepția acestuia din urmă, care nu este inclus în anexa V la regulamentul respectiv); (b) hexabromociclododecan; (c) „cloroalcani C10-C13 (parafine clorurate cu catenă scurtă) (PCCS-uri) și (d) Dibenzo-b-dioxine policlorurate și dibenzofurani policlorurați (PCDD/PCDF) În conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/1021, este oportun să se modifice limitele de concentrație din anexa IV pentru substanțele respective în vederea adaptării valorilor-limită
  în funcție de
  progresul științific și tehnic. Pentru a fi în concordanță cu lista de difenileteri polibromurați (PBDE) enumerați în anexa IV la Regulamentul (UE) 2019/1021, substanța decabromdifenileter ar trebui inclusă printre PBDE-urile înscrise în coloana a treia din anexa V la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(4)

Anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 conțin deja limite de concentrație pentru următoarele substanțe sau grupe de substanțe: (a) suma concentrațiilor de tetrabromodifenileter, pentabromodifenileter, hexabromodifenileter și heptabromodifenileter și decabromdifenileter (cu excepția acestuia din urmă, care nu este inclus în anexa V la regulamentul respectiv); (b) hexabromociclododecan; (c) „cloroalcani C10-C13 (parafine clorurate cu catenă scurtă) (PCCS-uri) și (d) Dibenzo-b-dioxine policlorurate și dibenzofurani policlorurați (PCDD/PCDF) În conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/1021, este oportun să se modifice limitele de concentrație din anexa IV pentru substanțele respective în vederea adaptării valorilor-limită
  în funcție de
  progresul științific și tehnic. Pentru a fi în concordanță cu lista de difenileteri polibromurați (PBDE) enumerați în anexa IV la Regulamentul (UE) 2019/1021, substanța decabromdifenileter ar trebui inclusă printre PBDE-urile înscrise în coloana a treia din anexa V la regulamentul respectiv.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | Comitetul de examinare a poluanților organici persistenți (POPRC) a propus includerea acidului perfluorohexan sulfonic (PFHxS), a sărurilor acestuia și a compușilor înrudiți cu acesta în anexa A la Convenție fără derogări specifice

   (5 bis)

  , după finalizarea profilului de risc și a evaluării gestionării riscurilor pentru substanțele respective. Se preconizează că decizia de a include PFHxS, sărurile acestuia și compușii înrudiți cu acesta va avea loc în cadrul Convenției de la Stockholm COP-10, care a fost programată inițial în iulie 2021 și este programată în prezent să aibă loc în iunie 2022, ca urmare a evoluției negative a pandemiei de COVID-19 în multe țări europene. În ceea ce privește obiectivele Convenției, este oportun, prin urmare, pe baza evaluării actuale a impactului

   (5 ter)

  și pentru a se asigura că deșeurile care conțin substanțele respective sunt gestionate în conformitate cu dispozițiile convenției, să se modifice deja anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 prin includerea acidului perfluorohexan sulfonic (PFHxS), a sărurilor acestuia și a compușilor înrudiți cu acesta în anexe și indicarea limitelor de concentrație corespunzătoare ale acestora. Comisia ar trebui să reflecte aceste modificări aduse anexelor IV și V în alte anexe la Regulamentul (UE) 2019/1021, pentru a asigura coerența. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

Comitetul de examinare a poluanților organici persistenți (POPRC) a propus includerea acidului perfluorohexan sulfonic (PFHxS), a sărurilor acestuia și a compușilor înrudiți cu acesta în anexa A la Convenție fără derogări specifice

   (5 bis)

  , după finalizarea profilului de risc și a evaluării gestionării riscurilor pentru substanțele respective. Se preconizează că decizia de a include PFHxS, sărurile acestuia și compușii înrudiți cu acesta va avea loc în cadrul Convenției de la Stockholm COP-10, care a fost programată inițial în iulie 2021 și este programată în prezent să aibă loc în iunie 2022, ca urmare a evoluției negative a pandemiei de COVID-19 în multe țări europene. În ceea ce privește obiectivele Convenției, este oportun, prin urmare, pe baza evaluării actuale a impactului

   (5 ter)

  și pentru a se asigura că deșeurile care conțin substanțele respective sunt gestionate în conformitate cu dispozițiile convenției, să se modifice deja anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 prin includerea acidului perfluorohexan sulfonic (PFHxS), a sărurilor acestuia și a compușilor înrudiți cu acesta în anexe și indicarea limitelor de concentrație corespunzătoare ale acestora. Comisia ar trebui să reflecte aceste modificări aduse anexelor IV și V în alte anexe la Regulamentul (UE) 2019/1021, pentru a asigura coerența.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Limitele de concentrație propuse în anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 au fost stabilite aplicând aceeași metodologie care a fost utilizată pentru stabilirea limitelor de concentrație în modificările anterioare ale anexelor IV și V la Regulamentul (CE) nr. 850/2004. Limitele de concentrație propuse ar trebui să
  atingă
  obiectivul unui nivel ridicat de protecție a sănătății umane și a mediului asociat distrugerii sau transformării ireversibile a substanțelor în cauză. Aceste limite ar trebui, de asemenea, să ia în considerare obiectivul de politică mai amplu de
  realizare a
  unei economii circulare
  și neutre din punct
  de
  vedere climatic
  , consacrat în Pactul verde european (26). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Limitele de concentrație propuse în anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 au fost stabilite aplicând aceeași metodologie care a fost utilizată pentru stabilirea limitelor de concentrație în modificările anterioare ale anexelor IV și V la Regulamentul (CE) nr. 850/2004. Limitele de concentrație propuse ar trebui să
  atingă
  obiectivul unui nivel ridicat de protecție a sănătății umane și a mediului asociat distrugerii sau transformării ireversibile a substanțelor în cauză. Aceste limite ar trebui, de asemenea, să ia în considerare obiectivul de politică mai amplu de
  realizare a
  unei economii circulare
  și neutre din punct
  de
  vedere climatic
  , consacrat în Pactul verde european (26).

| (6) | Limitele de concentrație propuse în anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 au fost stabilite aplicând aceeași metodologie care a fost utilizată pentru stabilirea limitelor de concentrație în modificările anterioare ale anexelor IV și V la Regulamentul (CE) nr. 850/2004. Limitele de concentrație propuse ar trebui să
  se bazeze pe principiul precauției, prevăzut în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), și să vizeze eliminarea, acolo unde este fezabil, a eliberării de POP în mediu, pentru a atinge
  obiectivul unui nivel ridicat de protecție a sănătății umane și a mediului asociat distrugerii sau transformării ireversibile a substanțelor în cauză. Aceste limite ar trebui, de asemenea, să ia în considerare obiectivul de politică mai amplu
  care constă în realizarea ambiției
  de
  reducere la zero
  a 
  poluării pentru un mediu fără substanțe toxice, creșterea gradului de reciclare, reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, dezvoltarea unor cicluri de materiale netoxice în care substanțele interzise nu ar trebui să fie reintroduse pe piața UE prin activități
  de
  reciclare, precum și realizarea
  unei economii circulare,
  obiectiv
  consacrat în Pactul verde european (26). |
| --- | --- |

(6)

Limitele de concentrație propuse în anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 au fost stabilite aplicând aceeași metodologie care a fost utilizată pentru stabilirea limitelor de concentrație în modificările anterioare ale anexelor IV și V la Regulamentul (CE) nr. 850/2004. Limitele de concentrație propuse ar trebui să
  se bazeze pe principiul precauției, prevăzut în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), și să vizeze eliminarea, acolo unde este fezabil, a eliberării de POP în mediu, pentru a atinge
  obiectivul unui nivel ridicat de protecție a sănătății umane și a mediului asociat distrugerii sau transformării ireversibile a substanțelor în cauză. Aceste limite ar trebui, de asemenea, să ia în considerare obiectivul de politică mai amplu
  care constă în realizarea ambiției
  de
  reducere la zero
  a 
  poluării pentru un mediu fără substanțe toxice, creșterea gradului de reciclare, reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, dezvoltarea unor cicluri de materiale netoxice în care substanțele interzise nu ar trebui să fie reintroduse pe piața UE prin activități
  de
  reciclare, precum și realizarea
  unei economii circulare,
  obiectiv
  consacrat în Pactul verde european (26).

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | Limitele de concentrație specificate în anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 ar trebui să fie coerente și să contribuie la punerea în aplicare a Comunicării Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulate „Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice – Către un mediu fără substanțe toxice”, care propune un set cuprinzător de acțiuni în scopul de a soluționa problema utilizării substanțelor perfluoroalchilate și polifluoroalchilate și a contaminării cu aceste substanțe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

Limitele de concentrație specificate în anexele IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 ar trebui să fie coerente și să contribuie la punerea în aplicare a Comunicării Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulate „Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice – Către un mediu fără substanțe toxice”, care propune un set cuprinzător de acțiuni în scopul de a soluționa problema utilizării substanțelor perfluoroalchilate și polifluoroalchilate și a contaminării cu aceste substanțe.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 6 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6b) | Pentru a preveni amestecarea deșeurilor contaminate cu alte deșeuri sau materiale și pentru a asigura o mai bună trasabilitate și un tratament eficace al deșeurilor care conțin poluanți organici persistenți, este necesar să se evite necorelarea între dispozițiile referitoare la deșeurile care conțin poluanți organici persistenți prevăzute inițial în Regulamentul (CE) nr. 850/2004, în prezent abrogat prin Regulamentul (UE) 2019/1021, și cele stabilite ulterior. Prin urmare, Comisia ar trebui să evalueze dacă este oportun să recunoască că deșeurile care conțin poluanți organici persistenți care depășesc limitele de concentrație specificate în anexa IV la Regulamentul (UE) 2019/1021 trebuie clasificate ca periculoase și să prezinte, dacă este cazul, o propunere legislativă de modificare a Directivei 2009/98/CE sau a Deciziei 2014/955/UE sau a ambelor, în mod corespunzător; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6b)

Pentru a preveni amestecarea deșeurilor contaminate cu alte deșeuri sau materiale și pentru a asigura o mai bună trasabilitate și un tratament eficace al deșeurilor care conțin poluanți organici persistenți, este necesar să se evite necorelarea între dispozițiile referitoare la deșeurile care conțin poluanți organici persistenți prevăzute inițial în Regulamentul (CE) nr. 850/2004, în prezent abrogat prin Regulamentul (UE) 2019/1021, și cele stabilite ulterior. Prin urmare, Comisia ar trebui să evalueze dacă este oportun să recunoască că deșeurile care conțin poluanți organici persistenți care depășesc limitele de concentrație specificate în anexa IV la Regulamentul (UE) 2019/1021 trebuie clasificate ca periculoase și să prezinte, dacă este cazul, o propunere legislativă de modificare a Directivei 2009/98/CE sau a Deciziei 2014/955/UE sau a ambelor, în mod corespunzător;

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Articolul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 1a




  „Comisia evaluează dacă ar fi oportun să se modifice Directiva 2008/98/CE privind deșeurile sau Decizia 2014/955/EU

   (1 bis)

  a Comisiei, sau ambele, pentru a recunoaște că deșeurile care conțin poluanți organici persistenți care depășesc limitele de concentrație indicate în anexa IV la Regulamentul (UE) 2019/1021 trebuie clasificate ca periculoase și, dacă este cazul, pe baza acestei evaluări și nu mai târziu de 18 luni de la intrarea în vigoare a prezentului act legislativ, prezintă o propunere legislativă de modificare a directivei sau a deciziei sau a ambelor, în mod corespunzător. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 1a

„Comisia evaluează dacă ar fi oportun să se modifice Directiva 2008/98/CE privind deșeurile sau Decizia 2014/955/EU

   (1 bis)

  a Comisiei, sau ambele, pentru a recunoaște că deșeurile care conțin poluanți organici persistenți care depășesc limitele de concentrație indicate în anexa IV la Regulamentul (UE) 2019/1021 trebuie clasificate ca periculoase și, dacă este cazul, pe baza acestei evaluări și nu mai târziu de 18 luni de la intrarea în vigoare a prezentului act legislativ, prezintă o propunere legislativă de modificare a directivei sau a deciziei sau a ambelor, în mod corespunzător.

Amendamentul 9

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera a – tabel

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera a – tabel

Regulamentul (UE) 2019/1021

Anexa IV – tabel

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| „pentaclorfenol, sărurile și esterii acestuia: | 87-86-5 și altele | 201-778-6 și altele | 100 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| Dicofol: | 115-32-2 | 204-082-0 | 50 mg/kg |
| Acid perfluorooctanoic (PFOA), sărurile acestuia și compuși înrudiți cu acesta: | 335-67-1 și altele | 206-397-9 și altele | 1 mg/kg |
| | | | (PFOA
  și sărurile acestuia) |
| | | | 40 mg/kg |
| | | | (
  compuși
  înrudiți cu PFOA)” |

„pentaclorfenol, sărurile și esterii acestuia:

87-86-5 și altele

201-778-6 și altele

100 mg/kg

Dicofol:

115-32-2

204-082-0

50 mg/kg

Acid perfluorooctanoic (PFOA), sărurile acestuia și compuși înrudiți cu acesta:

335-67-1 și altele

206-397-9 și altele

1 mg/kg

(PFOA
  și sărurile acestuia)

40 mg/kg

(
  compuși
  înrudiți cu PFOA)”

Amendamentul

Amendamentul

| „Pentaclorfenol (PCP), sărurile și esterii acestuia | 87-86-5 și altele | 201-778-6 și altele | 100 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| Dicofol: | 115-32-2 | 204-082-0 | 50 mg/kg |
| Acid perfluorooctanoic (PFOA), sărurile acestuia și compuși înrudiți cu acesta: | 335-67-1 și altele | 206-397-9 și altele | 0,1  mg/kg |
| | | | (PFOA și sărurile acestuia) |
| | | | 20 mg/kg |
| | | | (
  suma compușilor
  înrudiți cu PFOA)” |
| Acid perfluorohexan sulfonic (PFHxS), sărurile acestuia și compuși înrudiți cu acesta | 355-46-4 și altele | 355-46-4 și altele | 0,1  mg/kg |
| | | | (PFHxS
  și sărurile acestuia) |
| | | | 20 mg/kg |
| | | | (compuși înrudiți cu
  PFHxS)
  ” |

„Pentaclorfenol (PCP), sărurile și esterii acestuia

87-86-5 și altele

201-778-6 și altele

100 mg/kg

Dicofol:

115-32-2

204-082-0

50 mg/kg

Acid perfluorooctanoic (PFOA), sărurile acestuia și compuși înrudiți cu acesta:

335-67-1 și altele

206-397-9 și altele

0,1  mg/kg

(PFOA și sărurile acestuia)

20 mg/kg

(
  suma compușilor
  înrudiți cu PFOA)”

Acid perfluorohexan sulfonic (PFHxS), sărurile acestuia și compuși înrudiți cu acesta

355-46-4 și altele

355-46-4 și altele

0,1  mg/kg

(PFHxS
  și sărurile acestuia)

20 mg/kg

(compuși înrudiți cu
  PFHxS)
  ”

Amendamentul 10

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera b – tabel

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera b – tabel

Regulamentul (UE) 2019/1021

Anexa IV – tabel

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| „cloroalcani C10-C13 (parafine clorurate cu catenă scurtă) (PCCS-uri) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 1 500  mg/kg
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

„cloroalcani C10-C13 (parafine clorurate cu catenă scurtă) (PCCS-uri)

85535-84-8

287-476-5

1 500  mg/kg
  ”

Amendamentul

Amendamentul

| „cloroalcani C10-C13 (parafine clorurate cu catenă scurtă) (PCCS-uri) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 420 mg/kg
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

„cloroalcani C10-C13 (parafine clorurate cu catenă scurtă) (PCCS-uri)

85535-84-8

287-476-5

420 mg/kg
  ”

Amendamentul 11

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera c – tabel

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera c – tabel

Regulamentul (UE) 2019/1021

Anexa IV – tabel

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| „Tetrabromodifenileter C12H6Br4O | 40088-47-9 și altele | 254-787-2 și altele | Suma concentrațiilor de tetrabromodifenileter, pentabromodifenileter, hexabromodifenileter și heptabromodifenileter și decabromdifenileter: |
| --- | --- | --- | --- |
| Pentabromodifenileter C12H5Br5O | 32534-81-9 și altele | 251-084-2 și altele |
| Hexabromodifenileter C12H4Br6O | 36483-60-0 și altele | 253-058-6 și altele |
| Heptabromodifenileter C12H3Br7O | 68928-80-3 și altele | 273-031-2 și altele |
| Bis(pentabromfenil)eter (decabromdifenil eter; decaBDE) C12Br10O | 1163-19-5 și altele | 214-604-9 și altele |
| | | | (a) | până la [OP este rugat să introducă data zilei dinaintea datei la următorul punct],
  500 mg/kg |

„Tetrabromodifenileter C12H6Br4O

40088-47-9 și altele

254-787-2 și altele

Suma concentrațiilor de tetrabromodifenileter, pentabromodifenileter, hexabromodifenileter și heptabromodifenileter și decabromdifenileter:

Pentabromodifenileter C12H5Br5O

32534-81-9 și altele

251-084-2 și altele

Hexabromodifenileter C12H4Br6O

36483-60-0 și altele

253-058-6 și altele

Heptabromodifenileter C12H3Br7O

68928-80-3 și altele

273-031-2 și altele

Bis(pentabromfenil)eter (decabromdifenil eter; decaBDE) C12Br10O

1163-19-5 și altele

214-604-9 și altele

(a)

până la [OP este rugat să introducă data zilei dinaintea datei la următorul punct],
  500 mg/kg

| (b) | de la [OP este rugat să introducă data corespunzătoare termenului de 5 ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], 200 mg/kg sau, dacă este mai mare, suma concentrațiilor acestor substanțe în cazul în care acestea sunt prezente în amestecuri sau articole, astfel cum se prevede în anexa I coloana a patra, punctul 2 pentru substanțele tetrabromodifenileter, pentabromodifenileter, hexabromodifenileter, heptabromodifenileter și decabromdifenileter.” |
| --- | --- |

(b)

de la [OP este rugat să introducă data corespunzătoare termenului de 5 ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], 200 mg/kg sau, dacă este mai mare, suma concentrațiilor acestor substanțe în cazul în care acestea sunt prezente în amestecuri sau articole, astfel cum se prevede în anexa I coloana a patra, punctul 2 pentru substanțele tetrabromodifenileter, pentabromodifenileter, hexabromodifenileter, heptabromodifenileter și decabromdifenileter.”

Amendamentul

Amendamentul

| „Tetrabromodifenileter C12H6Br4O | 40088-47-9 și altele | 254-787-2 și altele | Suma concentrațiilor de tetrabromodifenileter
  C12H6Br4O
  , pentabromodifenileter
  C12H5Br5O
  , hexabromodifenileter
  C12H4Br6O
  , heptabromodifenileter
  C12H3Br7O
  și decabromdifenileter
  C12Br10O
  : |
| --- | --- | --- | --- |
| Pentabromodifenileter C12H5Br5O | 32534-81-9 și altele | 251-084-2 și altele |
| Hexabromodifenileter C12H4Br6O | 36483 60 și altele | 253-058-6 și altele |
| Heptabromodifenileter C12H3Br7O | 68928-80-3 și altele | 273-031-2 și altele |
| Bis(pentabromfenil)eter (decabromdifenil eter; decaBDE) C12Br10O | 1163-19-5 și altele | 214-604-9 și altele |
| | | | (a) | până la [OP este rugat să introducă data zilei dinaintea datei la următorul punct],
  200 mg/kg


  Comisia revizuiește limita de concentrație și adoptă, după caz și în conformitate cu tratatele, o propunere legislativă pentru a reduce această valoare până cel târziu la [OP este rugat să introducă data corespunzătoare termenului de 5 ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament]. |

„Tetrabromodifenileter C12H6Br4O

40088-47-9 și altele

254-787-2 și altele

Suma concentrațiilor de tetrabromodifenileter
  C12H6Br4O
  , pentabromodifenileter
  C12H5Br5O
  , hexabromodifenileter
  C12H4Br6O
  , heptabromodifenileter
  C12H3Br7O
  și decabromdifenileter
  C12Br10O
  :

Pentabromodifenileter C12H5Br5O

32534-81-9 și altele

251-084-2 și altele

Hexabromodifenileter C12H4Br6O

36483 60 și altele

253-058-6 și altele

Heptabromodifenileter C12H3Br7O

68928-80-3 și altele

273-031-2 și altele

Bis(pentabromfenil)eter (decabromdifenil eter; decaBDE) C12Br10O

1163-19-5 și altele

214-604-9 și altele

(a)

până la [OP este rugat să introducă data zilei dinaintea datei la următorul punct],
  200 mg/kg


  Comisia revizuiește limita de concentrație și adoptă, după caz și în conformitate cu tratatele, o propunere legislativă pentru a reduce această valoare până cel târziu la [OP este rugat să introducă data corespunzătoare termenului de 5 ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament].

| (b) | eliminat
  ” |
| --- | --- |

(b)

eliminat
  ”

Amendamentul 12

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera d – tabel

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera d – tabel

Regulamentul (UE) 2019/1021

Anexa IV – tabel

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| „Dibenzo-b-dioxine policlorurate și dibenzofurani policlorurați (PCDD/PCDF) și bifenili policlorurați de tipul dioxinelor (dl-PCB) | | | 5 μg/kg

   (2) |
| --- | --- | --- | --- |

„Dibenzo-b-dioxine policlorurate și dibenzofurani policlorurați (PCDD/PCDF) și bifenili policlorurați de tipul dioxinelor (dl-PCB)

5 μg/kg

   (2)

Amendamentul

Amendamentul

| „Dibenzo-b-dioxine policlorurate și dibenzofurani policlorurați (PCDD/PCDF) și bifenili policlorurați de tipul dioxinelor (dl-PCB) | | | 1 μg/kg

   (2) |
| --- | --- | --- | --- |

„Dibenzo-b-dioxine policlorurate și dibenzofurani policlorurați (PCDD/PCDF) și bifenili policlorurați de tipul dioxinelor (dl-PCB)

1 μg/kg

   (2)

Amendamentul 13

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera e – tabel

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera e – tabel

Regulamentul (UE) 2019/1021

Anexa IV – tabel

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| „Hexabromociclododecan (4) | 25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8 | 247-148-4 221-695-9 | 500 mg/kg
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

„Hexabromociclododecan (4)

25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8

247-148-4 221-695-9

500 mg/kg
  ”

Amendamentul

Amendamentul

| „Hexabromociclododecan (4) | 25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8 | 247-148-4 221-695-9 | (a) | până la [OP este rugat să introducă data zilei dinaintea datei de la următorul punct], 200 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- | --- |

„Hexabromociclododecan (4)

25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8

247-148-4 221-695-9

(a)

până la [OP este rugat să introducă data zilei dinaintea datei de la următorul punct], 200 mg/kg

Comisia revizuiește limita de concentrație și adoptă, după caz și în conformitate cu tratatele, o propunere legislativă pentru a reduce această valoare la 100 mg/kg cel târziu la [OP este rugat să introducă data corespunzătoare termenului de 5 ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament].
  ”

Amendamentul 14

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 1 – punctul 2 – litera a – punctul iv (nou)

Anexa I – paragraful 1 – punctul 2 – litera a – punctul iv (nou)

Regulamentul (UE) 2019/1021

Anexa IV –Partea 2 – tabel

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Acid perfluorohexan sulfonic (PFHxS), sărurile acestuia și compușii înrudiți cu acesta: 50 mg/kg (PFHxS și sărurile acestuia), 2 000  mg/kg (compuși înrudiți cu PFHxS). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Acid perfluorohexan sulfonic (PFHxS), sărurile acestuia și compușii înrudiți cu acesta: 50 mg/kg (PFHxS și sărurile acestuia), 2 000  mg/kg (compuși înrudiți cu PFHxS).

Acid perfluorohexan sulfonic (PFHxS), sărurile acestuia și compușii înrudiți cu acesta: 50 mg/kg (PFHxS și sărurile acestuia), 2 000  mg/kg (compuși înrudiți cu PFHxS).

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în conformitate cu articolul 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0092/2022).

1

(23)  Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind poluanții organici persistenți și de modificare a Directivei 79/117/CEE (JO L 158, 30.4.2004, p. 7).

23

(24)  Regulamentul (UE) 2019/636 al Comisiei din 23 aprilie 2019 de modificare a anexelor IV și V la Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți (JO L 109, 24.4.2019, p. 6).

24

(23)  Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind poluanții organici persistenți și de modificare a Directivei 79/117/CEE (JO L 158, 30.4.2004, p. 7).

23

(24)  Regulamentul (UE) 2019/636 al Comisiei din 23 aprilie 2019 de modificare a anexelor IV și V la Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți (JO L 109, 24.4.2019, p. 6).

24

(5 bis)  
  POPRC-15/1.

5 bis

POPRC-15/1.

(5 ter)  
  SWD(2021)0300

5 ter

SWD(2021)0300

(26)  COM(2019)0640

26

(26)  COM(2019)0640

26

(1 bis)  
  Decizia a Comisiei din 18 decembrie 2014 de modificare a Deciziei 2000/532/CE de stabilire a unei liste de deșeuri în temeiul Directivei 2008/98/CE.

1 bis

Decizia a Comisiei din 18 decembrie 2014 de modificare a Deciziei 2000/532/CE de stabilire a unei liste de deșeuri în temeiul Directivei 2008/98/CE.

(2)  Limita se calculează ca suma dintre PCDD, PCDF și dl-PCB-uri în conformitate cu factorii de echivalență toxică (TEF) prevăzuți în anexa V partea 2 al treilea paragraf.”

2

(2)  Limita se calculează ca suma dintre PCDD, PCDF și dl-PCB-uri în conformitate cu factorii de echivalență toxică (TEF) prevăzuți în anexa V partea 2 al treilea paragraf.”

2

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/209 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/209

---

P9_TA(2022)0131

Sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (TVA): prelungirea perioadei de aplicare a mecanismului opțional de taxare inversă în legătură cu livrările de anumite bunuri și prestările de anumite servicii care prezintă risc de fraudă și a mecanismului de reacție rapidă împotriva fraudei în domeniul TVA *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE în ceea ce privește prelungirea perioadei de aplicare a mecanismului opțional de taxare inversă în legătură cu livrările de anumite bunuri și prestările de anumite servicii care prezintă risc de fraudă și a mecanismului de reacție rapidă împotriva fraudei în domeniul TVA (COM(2022)0039 – C9-0053/2022 – 2022/0027(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2022/C 465/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2022)0039), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2022)0039),

| — | având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0053/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0053/2022),

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0128/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0128/2022),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să efectueze o evaluare a efectelor mecanismului de taxare inversă înainte de a prelungi din nou perioada sa de aplicare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/210 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/210

---

P9_TA(2022)0132

Aplicarea dispozițiilor acquis-ului Schengen în domeniul Sistemului de Informații Schengen în Cipru *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind aplicarea dispozițiilor acquis-ului Schengen în domeniul Sistemului de Informații Schengen în Republica Cipru (COM(2021)0472 – C9-0350/2021 – 2021/0266(NLE))

(Procedura de consultare)

(2022/C 465/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2021)0472), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2021)0472),

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (2) din Actul de aderare din 2003, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0350/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (2) din Actul de aderare din 2003, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0350/2021),

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0082/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0082/2022),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/211 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/211

---

P9_TA(2022)0133

Propunerea de numire a unui membru al Curții de Conturi – Lefteris Christoforou

Decizia Parlamentului European din 3 mai 2022 privind propunerea de numire a lui Lefteris Christoforou în funcția de membru al Curții de Conturi (C9-0042/2022 – 2022/0802(NLE))

(Procedura de consultare)

(2022/C 465/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0042/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0042/2022),

| — | având în vedere articolul 129 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 129 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0132/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0132/2022),

| A. | întrucât prin scrisoarea din 10 februarie 2022 Consiliul a consultat Parlamentul cu privire la numirea lui Lefteris Christoforou în funcția de membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

A.

întrucât prin scrisoarea din 10 februarie 2022 Consiliul a consultat Parlamentul cu privire la numirea lui Lefteris Christoforou în funcția de membru al Curții de Conturi;

| B. | întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; întrucât, în cadrul acestei evaluări, comisia a primit din partea candidatului un curriculum vitae, precum și răspunsurile candidatului la întrebările scrise care i-au fost adresate; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; întrucât, în cadrul acestei evaluări, comisia a primit din partea candidatului un curriculum vitae, precum și răspunsurile candidatului la întrebările scrise care i-au fost adresate;

| C. | întrucât comisia a organizat apoi, la 21 aprilie 2022, o audiere a candidatului, în cursul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei; |
| --- | --- |

C.

întrucât comisia a organizat apoi, la 21 aprilie 2022, o audiere a candidatului, în cursul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei;

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Lefteris Christoforou în funcția de membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/212 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/212

---

P9_TA(2022)0134

Propunerea de numire a unui membru al Curții de Conturi – George Marius Hyzler

Decizia Parlamentului European din 3 mai 2022 privind propunerea de numire a lui George Marius Hyzler în funcția de membru al Curții de Conturi (C9-0043/2022 – 2022/0803(NLE))

(Procedura de consultare)

(2022/C 465/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0043/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0043/2022),

| — | având în vedere articolul 129 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 129 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0130/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0130/2022),

| A. | întrucât prin scrisoarea din 10 februarie 2022 Consiliul a consultat Parlamentul cu privire la numirea lui George Marius Hyzler în funcția de membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

A.

întrucât prin scrisoarea din 10 februarie 2022 Consiliul a consultat Parlamentul cu privire la numirea lui George Marius Hyzler în funcția de membru al Curții de Conturi;

| B. | întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; întrucât, în cadrul acestei evaluări, comisia a primit din partea candidatului un curriculum vitae, precum și răspunsurile candidatului la întrebările scrise care i-au fost adresate; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; întrucât, în cadrul acestei evaluări, comisia a primit din partea candidatului un curriculum vitae, precum și răspunsurile candidatului la întrebările scrise care i-au fost adresate;

| C. | întrucât comisia a organizat apoi, la 21 aprilie 2022, o audiere a candidatului, în cursul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei; |
| --- | --- |

C.

întrucât comisia a organizat apoi, la 21 aprilie 2022, o audiere a candidatului, în cursul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei;

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui George Marius Hyzler în funcția de membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

---

Miercuri, 4 mai 2022

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/213 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/213

---

P9_TA(2022)0142

Consolidarea mandatului Europol: cooperarea cu părți private, prelucrarea datelor cu caracter personal și sprijinirea cercetării și inovării ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 mai 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/794 în ceea ce privește cooperarea Europol cu părțile private, prelucrarea datelor cu caracter personal de către Europol în sprijinul anchetelor penale și rolul Europol în materie de cercetare și inovare (COM(2020)0796 – C9-0401/2020 – 2020/0349(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 465/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0796), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0796),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 88 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0401/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 88 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0401/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 11 februarie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 11 februarie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0290/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0290/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție, care vor fi publicate în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de declarația Consiliului anexată la prezenta rezoluție, care va fi publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

P9_TC1-COD(2020)0349

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 mai 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/794 în ceea ce privește cooperarea Europol cu părțile private, prelucrarea datelor cu caracter personal de către Europol în sprijinul anchetelor penale și rolul Europol în materie de cercetare și inovare

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/991.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarațiile Comisiei cu privire la Regulamentul (UE) 2022/991 al Parlamentului European și al Consiliului (1)

Declarația Comisiei privind punerea în aplicare a mecanismului prin care Europol poate propune emiterea de semnalări în Sistemul de Informații Schengen

În cadrul evaluării pe care Comisia o va efectua în temeiul articolului 68 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/794 la trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului Regulament de modificare a Regulamentului (UE) 2016/794, Comisia va prezenta raportul privind impactul operațional al noului mecanism instituit la articolul 4 alineatul (1) litera (r) din Regulamentul (UE) 2016/794. În cadrul acestui mecanism, în baza datelor pe care Europol le-a primit din partea țărilor terțe sau a organizațiilor internaționale, Europol poate propune statelor membre introducerea de semnalări de informații în Sistemul de Informații Schengen, semnalări care să fie în interesul Uniunii și să vizeze persoane implicate în acte de terorism sau în activități infracționale grave și în criminalitatea organizată. Comisia va efectua această evaluare pe baza rapoartelor pe care Europol le va prezenta cu privire la propunerile de semnalări în Sistemul de Informații Schengen și la semnalările ulterioare introduse de statele membre în Sistemul de Informații Schengen.

Declarația Comisiei privind relațiile dintre Europol și Parchetul European

În opinia Comisiei, dispozițiile privind relațiile dintre Europol și Parchetul European (EPPO), astfel cum sunt prevăzute la articolul 20a din Regulamentul (UE) 2016/794, nu pot limita obligațiile Europol care decurg din articolul 24 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/1939 și, prin urmare, trebuie interpretate și aplicate în conformitate cu acest din urmă articol.

Declarația Comisiei privind dispozițiile referitoare la cooperarea Europol cu țările terțe

În ceea ce privește normele privind cooperarea Europol cu țările terțe, Comisia constată că orice transfer de date cu caracter personal către o țară terță pe baza unui „instrument obligatoriu din punct de vedere juridic” necesită un acord internațional în temeiul articolului 218 din tratat, astfel cum se prevede deja la articolul 25 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) 2016/794. Comisia mai constată, că orice transfer de date personale către o țară terță pe baza unei evaluări a garanțiilor adecvate de către Europol trebuie să îndeplinească cerințele stabilite de jurisprudența (2) Curții de Justiție a Uniunii Europene, impunând astfel o concluzie a Europol conform căreia nivelul de protecție a datelor din țara terță oferă o echivalență esențială în ceea ce privește protecția datelor. Permiterea transferurilor de date pe baza unei asemenea evaluări fără a fi nevoie de un acord prealabil din partea Autorității Europene pentru Protecția Datelor, astfel cum se prevede la articolul 25 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2016/794, va crea riscul unei intervenții ulterioare din partea Autorității Europene pentru Protecția Datelor pe baza unei evaluări divergente a garanțiilor în materie de protecție a datelor și, astfel, ar putea produce un efect negativ asupra cooperării în materie de aplicare a legii.

Declarația Comisiei privind consolidarea cooperării Europol-Interpol

Comisia reamintește că, în cadrul negocierilor în curs pentru un acord de cooperare între Uniunea Europeană și Organizația Internațională de Poliție Criminală (OIPC-INTERPOL) și în conformitate cu directivele de negociere furnizate de Consiliu (3), Comisia urmărește consolidarea cooperării dintre Europol și Interpol, ținând seama de cele mai recente evoluții în materie de combatere a terorismului și a formelor grave de criminalitate organizată transfrontalieră și transnațională, precum și de nevoile operaționale actuale și de mandatul Europol. În conformitate cu directivele de negociere furnizate de Consiliu (4), Comisia încearcă să se asigure că acordul oferă temeiul juridic pentru a autoriza Europol să acceseze bazele de date relevante ale Interpol în vederea îndeplinirii sarcinilor care îi revin.

Declarația Consiliului privind notificările roșii ale Interpolului, în cadrul adoptării Regulamentului (UE) 2022/991 al Parlamentului European și al Consiliului (5)

În contextul cooperării în curs dintre UE și Interpol, Consiliul salută progresele înregistrate de Interpol în ceea ce privește instituirea unor mecanisme interne de verificare, înainte de publicarea și difuzarea notificărilor roșii, a oricărei încălcări a Constituției Interpolului. Statele membre vor continua să sprijine Interpolul în aceste eforturi și salută faptul că un reprezentant al Interpolului a prezentat la nivelul grupului de lucru al Consiliului informații cu privire la aceste eforturi întreprinse în cadrul Interpolului pentru a preveni utilizarea abuzivă a notificărilor roșii din motive politice sau încălcarea drepturilor omului; de asemenea, solicită un schimb continuu și periodic pe această temă între Interpol și „birourile centrale naționale” ale acestuia, pentru a spori gradul de conștientizare cu privire la acțiunile care trebuie întreprinse de statele membre în cooperare cu Interpolul. Consiliul va continua să sprijine Interpolul în promovarea standardelor și procedurilor existente ale Interpolului privind calitatea și conformitatea datelor și va invita periodic Interpolul să informeze Consiliul la nivelul grupului de lucru.

---

(1)  Regulamentul (UE) 2022/991 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) 2016/794 în ceea ce privește cooperarea Europol cu părțile private, prelucrarea datelor cu caracter personal de către Europol în sprijinul anchetelor penale și rolul Europol în materie de cercetare și inovare (JO L 169, 27.6.2022, p. 1).

(2)  Avizul 1/15, Acordul PNR UE-Canada, EU:C:2017:592 (26.7.2017); Hotărârea din 6 octombrie 2015, Schrems, C-362/14, EU:C:2015:650; Hotărârea din 16 iulie 2020, C-311/18, Schrems II, EU:C:2020:559.

(3)  Decizia (UE) 2021/1312 a Consiliului din 19 iulie 2021 de autorizare a începerii negocierilor privind un acord de cooperare între Uniunea Europeană și Organizația Internațională de Poliție Criminală (OIPC-Interpol)

(4)  Decizia (UE) 2021/1312 a Consiliului din 19 iulie 2021 de autorizare a începerii negocierilor privind un acord de cooperare între Uniunea Europeană și Organizația Internațională de Poliție Criminală (OIPC-Interpol)

(5)  Regulamentul (UE) 2022/991 al Parlamentului European și al Consiliului din ... de modificare a Regulamentului (UE) 2016/794 în ceea ce privește cooperarea Europol cu părțile private, prelucrarea datelor cu caracter personal de către Europol în sprijinul anchetelor penale și rolul Europol în materie de cercetare și inovare (JO L 169, 27.6.2022, p. 1).

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/217 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/217

---

P9_TA(2022)0143

Subvențiile străine care denaturează piața internă ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 4 mai 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind subvențiile străine care denaturează piața internă (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 465/24)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | În același timp, întreprinderile pot primi subvenții din partea unor țări terțe
  , respectiv fonduri publice
  care pot fi utilizate, de exemplu, pentru finanțarea de activități economice pe piața internă în orice sector al economiei, cum ar fi participarea la proceduri de achiziții publice, sau achizițiile de întreprinderi, inclusiv de întreprinderi cu active strategice, cum ar fi infrastructuri critice și tehnologii inovatoare. În prezent, astfel de subvenții nu fac obiectul normelor Uniunii privind ajutoarele de stat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

În același timp, întreprinderile pot primi subvenții din partea unor țări terțe
  , respectiv fonduri publice
  care pot fi utilizate, de exemplu, pentru finanțarea de activități economice pe piața internă în orice sector al economiei, cum ar fi participarea la proceduri de achiziții publice, sau achizițiile de întreprinderi, inclusiv de întreprinderi cu active strategice, cum ar fi infrastructuri critice și tehnologii inovatoare. În prezent, astfel de subvenții nu fac obiectul normelor Uniunii privind ajutoarele de stat.

| (2) | În același timp, întreprinderile pot primi subvenții din partea unor țări terțe care pot fi utilizate, de exemplu, pentru finanțarea de activități economice pe piața internă în orice sector al economiei, cum ar fi participarea la proceduri de achiziții publice, sau achizițiile de întreprinderi, inclusiv de întreprinderi cu active strategice, cum ar fi infrastructuri critice și tehnologii inovatoare. În prezent, astfel de subvenții nu fac obiectul normelor Uniunii privind ajutoarele de stat.
  Preocupări similare există și în cazul întreprinderilor de stat. |
| --- | --- |

(2)

În același timp, întreprinderile pot primi subvenții din partea unor țări terțe care pot fi utilizate, de exemplu, pentru finanțarea de activități economice pe piața internă în orice sector al economiei, cum ar fi participarea la proceduri de achiziții publice, sau achizițiile de întreprinderi, inclusiv de întreprinderi cu active strategice, cum ar fi infrastructuri critice și tehnologii inovatoare. În prezent, astfel de subvenții nu fac obiectul normelor Uniunii privind ajutoarele de stat.
  Preocupări similare există și în cazul întreprinderilor de stat.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | Deși prezentul regulament ar trebui să acopere toate sectoarele economice, Comisia ar trebui să acorde o atenție deosebită sectoarelor de interes strategic pentru Uniune și infrastructurilor critice, precum cele menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2019/452 al Parlamentului European și al Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

Deși prezentul regulament ar trebui să acopere toate sectoarele economice, Comisia ar trebui să acorde o atenție deosebită sectoarelor de interes strategic pentru Uniune și infrastructurilor critice, precum cele menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2019/452 al Parlamentului European și al Consiliului.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | Prezentul regulament ar trebui să fie corelat și coordonat cu instrumentele existente, de exemplu Regulamentul (CE) nr. 139/2004

   (1a)

  al Consiliului, Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1b)

  , Regulamentul (UE) 2019/452 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1c)

  sau Regulamentul (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului

   (1d)

  . La aplicarea diferitelor instrumente, Comisia ar trebui să acorde atenție asigurării unui schimb eficient de informații necesare pentru a garanta o abordare cuprinzătoare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

Prezentul regulament ar trebui să fie corelat și coordonat cu instrumentele existente, de exemplu Regulamentul (CE) nr. 139/2004

   (1a)

  al Consiliului, Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1b)

  , Regulamentul (UE) 2019/452 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1c)

  sau Regulamentul (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului

   (1d)

  . La aplicarea diferitelor instrumente, Comisia ar trebui să acorde atenție asigurării unui schimb eficient de informații necesare pentru a garanta o abordare cuprinzătoare.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Ar trebui stabilite norme și proceduri de investigare a subvențiilor străine care denaturează efectiv sau pot denatura piața internă și, dacă este cazul, denaturările respective ar trebui corectate. Subvențiile străine ar putea denatura piața internă dacă întreprinderea care beneficiază de subvenția străină desfășoară o activitate economică în Uniune. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să stabilească norme pentru toate întreprinderile care desfășoară o activitate economică în Uniune. Având în vedere importanța activităților economice desfășurate de IMM-uri și contribuția acestora la îndeplinirea principalelor obiective politice ale Uniunii, se acordă o atenție deosebită impactului pe care prezentul regulament îl are asupra acestora. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Ar trebui stabilite norme și proceduri de investigare a subvențiilor străine care denaturează efectiv sau pot denatura piața internă și, dacă este cazul, denaturările respective ar trebui corectate. Subvențiile străine ar putea denatura piața internă dacă întreprinderea care beneficiază de subvenția străină desfășoară o activitate economică în Uniune. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să stabilească norme pentru toate întreprinderile care desfășoară o activitate economică în Uniune. Având în vedere importanța activităților economice desfășurate de IMM-uri și contribuția acestora la îndeplinirea principalelor obiective politice ale Uniunii, se acordă o atenție deosebită impactului pe care prezentul regulament îl are asupra acestora.

| (6) | Ar trebui stabilite norme și proceduri de investigare a subvențiilor străine care denaturează efectiv sau pot denatura piața internă și, dacă este cazul, denaturările respective ar trebui corectate. Subvențiile străine ar putea denatura piața internă dacă întreprinderea care beneficiază de subvenția străină desfășoară o activitate economică în Uniune.
  Aplicarea corespunzătoare și asigurarea respectării prezentului regulament ar trebui să contribuie la reziliența pieței interne în fața denaturărilor cauzate de subvențiile străine, întărind astfel autonomia strategică deschisă a Uniunii.
  Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să stabilească norme pentru toate întreprinderile care desfășoară o activitate economică în Uniune. Având în vedere importanța activităților economice desfășurate de IMM-uri și contribuția acestora la îndeplinirea principalelor obiective politice ale Uniunii, se acordă o atenție deosebită impactului pe care prezentul regulament îl are asupra acestora. |
| --- | --- |

(6)

Ar trebui stabilite norme și proceduri de investigare a subvențiilor străine care denaturează efectiv sau pot denatura piața internă și, dacă este cazul, denaturările respective ar trebui corectate. Subvențiile străine ar putea denatura piața internă dacă întreprinderea care beneficiază de subvenția străină desfășoară o activitate economică în Uniune.
  Aplicarea corespunzătoare și asigurarea respectării prezentului regulament ar trebui să contribuie la reziliența pieței interne în fața denaturărilor cauzate de subvențiile străine, întărind astfel autonomia strategică deschisă a Uniunii.
  Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să stabilească norme pentru toate întreprinderile care desfășoară o activitate economică în Uniune. Având în vedere importanța activităților economice desfășurate de IMM-uri și contribuția acestora la îndeplinirea principalelor obiective politice ale Uniunii, se acordă o atenție deosebită impactului pe care prezentul regulament îl are asupra acestora.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a) | Având în vedere că autoritățile de resort ale statelor membre fac parte integrantă din aplicarea prezentului regulament, statele membre ar trebui să se asigure că autoritățile lor cooperează și se coordonează efectiv cu Comisia la aplicarea prezentului regulament. În acest scop, Comisia ar trebui să poată instaura o cooperare structurată pentru schimbul de informații și coordonare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7a)

Având în vedere că autoritățile de resort ale statelor membre fac parte integrantă din aplicarea prezentului regulament, statele membre ar trebui să se asigure că autoritățile lor cooperează și se coordonează efectiv cu Comisia la aplicarea prezentului regulament. În acest scop, Comisia ar trebui să poată instaura o cooperare structurată pentru schimbul de informații și coordonare.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Ar trebui să fie o contribuție financiară acordată, direct sau indirect, de
  autoritățile publice ale unei țări terțe
  . Contribuția financiară poate fi acordată prin intermediul unor entități publice sau private. Pentru a se stabili dacă o entitate publică acordă sau nu o contribuție financiară ar trebui efectuată o analiză de la caz la caz, ținându-se seama în mod corespunzător de elemente precum caracteristicile entității în cauză și mediul juridic și economic predominant în țara în care entitatea își desfășoară activitatea, inclusiv rolul administrației publice în
  economie
  . Contribuțiile financiare pot fi acordate, de asemenea, prin intermediul unei entități private, dacă acțiunile sale pot fi atribuite țării terțe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Ar trebui să fie o contribuție financiară acordată, direct sau indirect, de
  autoritățile publice ale unei țări terțe
  . Contribuția financiară poate fi acordată prin intermediul unor entități publice sau private. Pentru a se stabili dacă o entitate publică acordă sau nu o contribuție financiară ar trebui efectuată o analiză de la caz la caz, ținându-se seama în mod corespunzător de elemente precum caracteristicile entității în cauză și mediul juridic și economic predominant în țara în care entitatea își desfășoară activitatea, inclusiv rolul administrației publice în
  economie
  . Contribuțiile financiare pot fi acordate, de asemenea, prin intermediul unei entități private, dacă acțiunile sale pot fi atribuite țării terțe.

| (9) | Ar trebui să fie o contribuție financiară acordată, direct sau indirect, de
  o țară terță
  . Contribuția financiară poate fi acordată prin intermediul unor entități publice sau private. Pentru a se stabili dacă o entitate publică acordă sau nu o contribuție financiară ar trebui efectuată o analiză de la caz la caz, ținându-se seama în mod corespunzător de elemente precum caracteristicile entității în cauză și mediul juridic și economic predominant în țara
  terță
  în care entitatea își desfășoară activitatea, inclusiv rolul administrației publice în
  economia țării terțe respective
  . Contribuțiile financiare pot fi acordate, de asemenea, prin intermediul unei entități private, dacă acțiunile sale pot fi atribuite țării terțe.
  Măsurile de sprijin echivalente din punct de vedere economic cu o contribuție financiară ar trebui să fie considerate și ele drept contribuție financiară. O astfel de contribuție financiară ar putea include o situație în care beneficiarul are acces privilegiat la piața sa internă, și anume prin drepturi exclusive sau speciale, precum și prin exceptări de iure sau de facto de la normele aplicabile sau măsuri echivalente, pentru furnizarea de bunuri sau servicii în țara terță, conferite de dreptul intern sau de situația unei piețe interne captive din cauza condițiilor juridice și economice predominante. Acest lucru ar putea conduce la un avantaj competitiv artificial care i-ar putea fi conferit pe piața internă și, prin urmare, ar putea exacerba efectul de denaturare generat de orice subvenție. |
| --- | --- |

(9)

Ar trebui să fie o contribuție financiară acordată, direct sau indirect, de
  o țară terță
  . Contribuția financiară poate fi acordată prin intermediul unor entități publice sau private. Pentru a se stabili dacă o entitate publică acordă sau nu o contribuție financiară ar trebui efectuată o analiză de la caz la caz, ținându-se seama în mod corespunzător de elemente precum caracteristicile entității în cauză și mediul juridic și economic predominant în țara
  terță
  în care entitatea își desfășoară activitatea, inclusiv rolul administrației publice în
  economia țării terțe respective
  . Contribuțiile financiare pot fi acordate, de asemenea, prin intermediul unei entități private, dacă acțiunile sale pot fi atribuite țării terțe.
  Măsurile de sprijin echivalente din punct de vedere economic cu o contribuție financiară ar trebui să fie considerate și ele drept contribuție financiară. O astfel de contribuție financiară ar putea include o situație în care beneficiarul are acces privilegiat la piața sa internă, și anume prin drepturi exclusive sau speciale, precum și prin exceptări de iure sau de facto de la normele aplicabile sau măsuri echivalente, pentru furnizarea de bunuri sau servicii în țara terță, conferite de dreptul intern sau de situația unei piețe interne captive din cauza condițiilor juridice și economice predominante. Acest lucru ar putea conduce la un avantaj competitiv artificial care i-ar putea fi conferit pe piața internă și, prin urmare, ar putea exacerba efectul de denaturare generat de orice subvenție.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | O
  astfel de
  contribuție financiară ar trebui să confere un avantaj unei întreprinderi care desfășoară o activitate economică pe piața internă. O contribuție financiară care aduce avantaje unei entități care desfășoară activități fără caracter economic nu constituie subvenție străină. Existența unui avantaj ar trebui să fie stabilită pe baza unor valori de referință comparative, cum ar fi practica de investiții a investitorilor privați, ratele de finanțare care pot fi obținute pe piață, un tratament fiscal comparabil sau remunerația adecvată pentru un anumit bun sau serviciu. În cazul în care nu sunt disponibile valori de referință direct comparabile, valorile de referință existente ar putea fi ajustate sau ar putea fi stabilite valori de referință alternative pe baza unor metode de evaluare general acceptate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

O
  astfel de
  contribuție financiară ar trebui să confere un avantaj unei întreprinderi care desfășoară o activitate economică pe piața internă. O contribuție financiară care aduce avantaje unei entități care desfășoară activități fără caracter economic nu constituie subvenție străină. Existența unui avantaj ar trebui să fie stabilită pe baza unor valori de referință comparative, cum ar fi practica de investiții a investitorilor privați, ratele de finanțare care pot fi obținute pe piață, un tratament fiscal comparabil sau remunerația adecvată pentru un anumit bun sau serviciu. În cazul în care nu sunt disponibile valori de referință direct comparabile, valorile de referință existente ar putea fi ajustate sau ar putea fi stabilite valori de referință alternative pe baza unor metode de evaluare general acceptate.

| (10) | O contribuție financiară ar trebui să confere un avantaj unei întreprinderi care desfășoară o activitate economică pe piața internă. O contribuție financiară care aduce avantaje unei entități care desfășoară activități fără caracter economic nu constituie subvenție străină. Existența unui avantaj ar trebui să fie stabilită pe baza unor valori de referință comparative, cum ar fi practica de investiții a investitorilor privați, ratele de finanțare care pot fi obținute pe piață, un tratament fiscal comparabil sau remunerația adecvată pentru un anumit bun sau serviciu. În cazul în care nu sunt disponibile valori de referință direct comparabile, valorile de referință existente ar putea fi ajustate sau ar putea fi stabilite valori de referință alternative pe baza unor metode de evaluare general acceptate.
  Prețurile de transfer pot conferi un avantaj și pot fi considerate echivalente cu o contribuție financiară dacă nu sunt în concordanță cu condițiile normale de piață. |
| --- | --- |

(10)

O contribuție financiară ar trebui să confere un avantaj unei întreprinderi care desfășoară o activitate economică pe piața internă. O contribuție financiară care aduce avantaje unei entități care desfășoară activități fără caracter economic nu constituie subvenție străină. Existența unui avantaj ar trebui să fie stabilită pe baza unor valori de referință comparative, cum ar fi practica de investiții a investitorilor privați, ratele de finanțare care pot fi obținute pe piață, un tratament fiscal comparabil sau remunerația adecvată pentru un anumit bun sau serviciu. În cazul în care nu sunt disponibile valori de referință direct comparabile, valorile de referință existente ar putea fi ajustate sau ar putea fi stabilite valori de referință alternative pe baza unor metode de evaluare general acceptate.
  Prețurile de transfer pot conferi un avantaj și pot fi considerate echivalente cu o contribuție financiară dacă nu sunt în concordanță cu condițiile normale de piață.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | O subvenție străină se consideră acordată din momentul în care beneficiarul are dreptul de a primi subvenția. Plata efectivă a subvenției nu este o condiție necesară pentru ca o subvenție să se încadreze în domeniul de aplicare al prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

O subvenție străină se consideră acordată din momentul în care beneficiarul are dreptul de a primi subvenția. Plata efectivă a subvenției nu este o condiție necesară pentru ca o subvenție să se încadreze în domeniul de aplicare al prezentului regulament.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Atunci când aplică acești indicatori, Comisia ar putea lua în considerare diferite elemente, cum ar fi valoarea subvenției în termeni absoluți sau în raport cu dimensiunea pieței sau cu valoarea investiției. De exemplu, o concentrare economică în contextul căreia o subvenție străină acoperă o parte semnificativă din prețul de achiziție al întreprinderii-țintă este susceptibilă să aibă efecte de denaturare. În mod similar, subvențiile străine care acoperă o parte semnificativă din valoarea estimată a unui contract care urmează a fi atribuit în cadrul unei proceduri de achiziții publice sunt susceptibile să cauzeze denaturări. Pare a fi mai probabil ca o subvenție străină să cauzeze denaturări dacă este acordată pentru cheltuieli de funcționare decât în cazul în care este acordată pentru costuri de investiție. Se poate considera că este mai puțin probabil ca subvențiile străine acordate întreprinderilor mici și mijlocii să cauzeze denaturări comparativ cu subvențiile străine acordate întreprinderilor mari. În plus, ar trebui să se țină seama de caracteristicile pieței, și, în special, de condițiile concurențiale de pe piață, cum ar fi barierele la intrarea pe piață. Subvențiile străine care conduc la supracapacitate prin susținerea de active nerentabile sau prin încurajarea investițiilor în extinderi de capacitate care altfel nu ar fi fost construite sunt susceptibile să cauzeze denaturări. O subvenție străină acordată unui beneficiar care prezintă un grad scăzut de activitate pe piața internă, măsurată, de exemplu, prin cifra de afaceri realizată în Uniune, este mai puțin probabil să cauzeze denaturări comparativ cu o subvenție străină acordată unui beneficiar care prezintă un nivel mai semnificativ de activitate pe piața internă.
  În cele din urmă
  , subvențiile străine care nu depășesc
  5
  milioane EUR, ar trebui considerate, în general, ca nefiind susceptibile să denatureze piața internă în înțelesul prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Atunci când aplică acești indicatori, Comisia ar putea lua în considerare diferite elemente, cum ar fi valoarea subvenției în termeni absoluți sau în raport cu dimensiunea pieței sau cu valoarea investiției. De exemplu, o concentrare economică în contextul căreia o subvenție străină acoperă o parte semnificativă din prețul de achiziție al întreprinderii-țintă este susceptibilă să aibă efecte de denaturare. În mod similar, subvențiile străine care acoperă o parte semnificativă din valoarea estimată a unui contract care urmează a fi atribuit în cadrul unei proceduri de achiziții publice sunt susceptibile să cauzeze denaturări. Pare a fi mai probabil ca o subvenție străină să cauzeze denaturări dacă este acordată pentru cheltuieli de funcționare decât în cazul în care este acordată pentru costuri de investiție. Se poate considera că este mai puțin probabil ca subvențiile străine acordate întreprinderilor mici și mijlocii să cauzeze denaturări comparativ cu subvențiile străine acordate întreprinderilor mari. În plus, ar trebui să se țină seama de caracteristicile pieței, și, în special, de condițiile concurențiale de pe piață, cum ar fi barierele la intrarea pe piață. Subvențiile străine care conduc la supracapacitate prin susținerea de active nerentabile sau prin încurajarea investițiilor în extinderi de capacitate care altfel nu ar fi fost construite sunt susceptibile să cauzeze denaturări. O subvenție străină acordată unui beneficiar care prezintă un grad scăzut de activitate pe piața internă, măsurată, de exemplu, prin cifra de afaceri realizată în Uniune, este mai puțin probabil să cauzeze denaturări comparativ cu o subvenție străină acordată unui beneficiar care prezintă un nivel mai semnificativ de activitate pe piața internă.
  În cele din urmă
  , subvențiile străine care nu depășesc
  5
  milioane EUR, ar trebui considerate, în general, ca nefiind susceptibile să denatureze piața internă în înțelesul prezentului regulament.

| (14) | Atunci când aplică acești indicatori, Comisia ar putea lua în considerare diferite elemente, cum ar fi valoarea subvenției în termeni absoluți sau în raport cu dimensiunea pieței sau cu valoarea investiției. De exemplu, o concentrare economică în contextul căreia o subvenție străină acoperă o parte semnificativă din prețul de achiziție al întreprinderii-țintă este susceptibilă să aibă efecte de denaturare. În mod similar, subvențiile străine care acoperă o parte semnificativă din valoarea estimată a unui contract care urmează a fi atribuit în cadrul unei proceduri de achiziții publice sunt susceptibile să cauzeze denaturări. Pare a fi mai probabil ca o subvenție străină să cauzeze denaturări dacă este acordată pentru cheltuieli de funcționare decât în cazul în care este acordată pentru costuri de investiție. Se poate considera că este mai puțin probabil ca subvențiile străine acordate întreprinderilor mici și mijlocii să cauzeze denaturări comparativ cu subvențiile străine acordate întreprinderilor mari. În plus, ar trebui să se țină seama de caracteristicile pieței, și, în special, de condițiile concurențiale de pe piață, cum ar fi barierele la intrarea pe piață. Subvențiile străine care conduc la supracapacitate prin susținerea de active nerentabile sau prin încurajarea investițiilor în extinderi de capacitate care altfel nu ar fi fost construite
  sau cumpărate
  sunt susceptibile să cauzeze denaturări. O subvenție străină acordată unui beneficiar care prezintă un grad scăzut de activitate pe piața internă, măsurată, de exemplu, prin cifra de afaceri realizată în Uniune, este mai puțin probabil să cauzeze denaturări comparativ cu o subvenție străină acordată unui beneficiar care prezintă un nivel mai semnificativ de activitate pe piața internă.
  Evoluția activității economice poate fi, de asemenea, luată
  în
  considerare pentru a permite Comisiei să ia măsuri atunci când nivelul de activitate al unei întreprinderi este redus, dar se așteaptă să crească puternic. În procesul de evaluare a denaturării, Comisia ar trebui să poată lua în calcul dacă o țară terță dispune de un sistem efectiv de control al subvențiilor care este cel puțin echivalent cu sistemul din Uniune și care ar face ca subvențiile acordate de o astfel de țară terță să aibă mai puține șanse de a denatura piața internă în sensul prezentului regulament. Prin urmare, Comisia ar trebui să încurajeze țările terțe să dezvolte astfel de sisteme de control al subvențiilor, inclusiv prin încheierea și aplicarea unor acorduri bilaterale care să includă dispoziții de fond privind condițiile de concurență echitabile și prin încurajarea țărilor terțe să respecte obligațiile internaționale în materie de subvenții și să se alinieze cu Uniunea în ceea ce privește inițiativele de îmbunătățire a normelor internaționale privind subvențiile și neutralitatea concurențială, în special în cadrul OMC.
  Subvențiile străine care nudepășesc
  4
   milioane EUR, ar trebui considerate, în general, ca nefiind susceptibile să denatureze piața internă în înțelesul prezentului regulament.
  Comisia ar trebui să elaboreze și să publice orientări care să conțină detalii suplimentare pentru evaluarea caracterului denaturant al unei subvenții, pentru a oferi securitate juridică tuturor participanților pe piață. Orientările ar trebui, de asemenea, să ofere exemple și cazuri tipice de subvenții care denaturează și nu denaturează concurența. |
| --- | --- |

(14)

Atunci când aplică acești indicatori, Comisia ar putea lua în considerare diferite elemente, cum ar fi valoarea subvenției în termeni absoluți sau în raport cu dimensiunea pieței sau cu valoarea investiției. De exemplu, o concentrare economică în contextul căreia o subvenție străină acoperă o parte semnificativă din prețul de achiziție al întreprinderii-țintă este susceptibilă să aibă efecte de denaturare. În mod similar, subvențiile străine care acoperă o parte semnificativă din valoarea estimată a unui contract care urmează a fi atribuit în cadrul unei proceduri de achiziții publice sunt susceptibile să cauzeze denaturări. Pare a fi mai probabil ca o subvenție străină să cauzeze denaturări dacă este acordată pentru cheltuieli de funcționare decât în cazul în care este acordată pentru costuri de investiție. Se poate considera că este mai puțin probabil ca subvențiile străine acordate întreprinderilor mici și mijlocii să cauzeze denaturări comparativ cu subvențiile străine acordate întreprinderilor mari. În plus, ar trebui să se țină seama de caracteristicile pieței, și, în special, de condițiile concurențiale de pe piață, cum ar fi barierele la intrarea pe piață. Subvențiile străine care conduc la supracapacitate prin susținerea de active nerentabile sau prin încurajarea investițiilor în extinderi de capacitate care altfel nu ar fi fost construite
  sau cumpărate
  sunt susceptibile să cauzeze denaturări. O subvenție străină acordată unui beneficiar care prezintă un grad scăzut de activitate pe piața internă, măsurată, de exemplu, prin cifra de afaceri realizată în Uniune, este mai puțin probabil să cauzeze denaturări comparativ cu o subvenție străină acordată unui beneficiar care prezintă un nivel mai semnificativ de activitate pe piața internă.
  Evoluția activității economice poate fi, de asemenea, luată
  în
  considerare pentru a permite Comisiei să ia măsuri atunci când nivelul de activitate al unei întreprinderi este redus, dar se așteaptă să crească puternic. În procesul de evaluare a denaturării, Comisia ar trebui să poată lua în calcul dacă o țară terță dispune de un sistem efectiv de control al subvențiilor care este cel puțin echivalent cu sistemul din Uniune și care ar face ca subvențiile acordate de o astfel de țară terță să aibă mai puține șanse de a denatura piața internă în sensul prezentului regulament. Prin urmare, Comisia ar trebui să încurajeze țările terțe să dezvolte astfel de sisteme de control al subvențiilor, inclusiv prin încheierea și aplicarea unor acorduri bilaterale care să includă dispoziții de fond privind condițiile de concurență echitabile și prin încurajarea țărilor terțe să respecte obligațiile internaționale în materie de subvenții și să se alinieze cu Uniunea în ceea ce privește inițiativele de îmbunătățire a normelor internaționale privind subvențiile și neutralitatea concurențială, în special în cadrul OMC.
  Subvențiile străine care nudepășesc
  4
   milioane EUR, ar trebui considerate, în general, ca nefiind susceptibile să denatureze piața internă în înțelesul prezentului regulament.
  Comisia ar trebui să elaboreze și să publice orientări care să conțină detalii suplimentare pentru evaluarea caracterului denaturant al unei subvenții, pentru a oferi securitate juridică tuturor participanților pe piață. Orientările ar trebui, de asemenea, să ofere exemple și cazuri tipice de subvenții care denaturează și nu denaturează concurența.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | Comisia ar trebui să
  țină seama de
  efectele pozitive ale subvenției străine asupra dezvoltării
  respectivei activități
  economice subvenționate. Comisia ar trebui să pună în balanță aceste efecte pozitive și efectele negative ale unei subvenții străine în ceea ce privește denaturarea cauzată pe piața internă, pentru a stabili, dacă este cazul, măsura corectivă adecvată sau pentru a accepta angajamente. Acest exercițiu de comparare poate conduce, de asemenea, la concluzia că nu ar trebui impuse măsuri corective. Este mai puțin probabil ca efectele pozitive ale categoriilor de subvenții străine considerate ca fiind cele mai susceptibile să denatureze piața internă să depășească efectele negative. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Comisia ar trebui să
  țină seama de
  efectele pozitive ale subvenției străine asupra dezvoltării
  respectivei activități
  economice subvenționate. Comisia ar trebui să pună în balanță aceste efecte pozitive și efectele negative ale unei subvenții străine în ceea ce privește denaturarea cauzată pe piața internă, pentru a stabili, dacă este cazul, măsura corectivă adecvată sau pentru a accepta angajamente. Acest exercițiu de comparare poate conduce, de asemenea, la concluzia că nu ar trebui impuse măsuri corective. Este mai puțin probabil ca efectele pozitive ale categoriilor de subvenții străine considerate ca fiind cele mai susceptibile să denatureze piața internă să depășească efectele negative.

| (16) | Comisia ar trebui să
  poată lua în considerare
  efectele pozitive ale subvenției străine asupra dezvoltării
  activității
  economice subvenționate
  în cauză asupra pieței interne și contribuția acesteia la realizarea obiectivelor de politică publică, inclusiv a celor sociale și de mediu
  . Comisia ar trebui să pună în balanță aceste efecte pozitive și efectele negative ale unei subvenții străine în ceea ce privește denaturarea cauzată pe piața internă, pentru a stabili, dacă este cazul, măsura corectivă adecvată sau pentru a accepta angajamente.
  Punerea în balanță ar trebui să țină seama atât de efectele pe termen scurt, cât și de cele pe termen lung și să urmeze obiectivul general de combatere a denaturărilor create de subvențiile străine. În analiza sa, Comisia ar trebui să ia în considerare principiile generale aplicate când evaluează compatibilitatea ajutoarelor de stat cu piața internă.
  Acest exercițiu de comparare poate conduce, de asemenea, la concluzia că nu ar trebui impuse măsuri corective. Este mai puțin probabil ca efectele pozitive ale categoriilor de subvenții străine considerate ca fiind cele mai susceptibile să denatureze piața internă să depășească efectele negative.
  Comisia ar trebui să ia în considerare și efectele pozitive ale subvențiilor acordate pentru a remedia anumite perturbări grave la nivel național sau mondial ale economiei, ca, de exemplu, cele provocate de crizele sanitare mondiale. Comisia ar trebui să elaboreze orientări despre cum se aplică punerea în balanță, inclusiv despre criteriile folosite. |
| --- | --- |

(16)

Comisia ar trebui să
  poată lua în considerare
  efectele pozitive ale subvenției străine asupra dezvoltării
  activității
  economice subvenționate
  în cauză asupra pieței interne și contribuția acesteia la realizarea obiectivelor de politică publică, inclusiv a celor sociale și de mediu
  . Comisia ar trebui să pună în balanță aceste efecte pozitive și efectele negative ale unei subvenții străine în ceea ce privește denaturarea cauzată pe piața internă, pentru a stabili, dacă este cazul, măsura corectivă adecvată sau pentru a accepta angajamente.
  Punerea în balanță ar trebui să țină seama atât de efectele pe termen scurt, cât și de cele pe termen lung și să urmeze obiectivul general de combatere a denaturărilor create de subvențiile străine. În analiza sa, Comisia ar trebui să ia în considerare principiile generale aplicate când evaluează compatibilitatea ajutoarelor de stat cu piața internă.
  Acest exercițiu de comparare poate conduce, de asemenea, la concluzia că nu ar trebui impuse măsuri corective. Este mai puțin probabil ca efectele pozitive ale categoriilor de subvenții străine considerate ca fiind cele mai susceptibile să denatureze piața internă să depășească efectele negative.
  Comisia ar trebui să ia în considerare și efectele pozitive ale subvențiilor acordate pentru a remedia anumite perturbări grave la nivel național sau mondial ale economiei, ca, de exemplu, cele provocate de crizele sanitare mondiale. Comisia ar trebui să elaboreze orientări despre cum se aplică punerea în balanță, inclusiv despre criteriile folosite.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 20 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (20a) | Întreprinderea care face obiectul anchetei s-ar putea oferi să notifice Comisiei participarea sa la proceduri de achiziții publice viitoare în Uniune într-o perioadă de timp dată, ori Comisia ar putea solicita întreprinderilor în cauză să realizeze acest lucru. Trimiterea unei astfel de notificări sau răspunsul sau absența unui răspuns din partea Comisiei nu poate da întreprinderii care a participat la procedura de achiziții publice speranțe întemeiate că Comisia nu poate începe ulterior o investigație cu privire la eventuale subvenții străine acordate întreprinderii care participă la procedura de achiziții publice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20a)

Întreprinderea care face obiectul anchetei s-ar putea oferi să notifice Comisiei participarea sa la proceduri de achiziții publice viitoare în Uniune într-o perioadă de timp dată, ori Comisia ar putea solicita întreprinderilor în cauză să realizeze acest lucru. Trimiterea unei astfel de notificări sau răspunsul sau absența unui răspuns din partea Comisiei nu poate da întreprinderii care a participat la procedura de achiziții publice speranțe întemeiate că Comisia nu poate începe ulterior o investigație cu privire la eventuale subvenții străine acordate întreprinderii care participă la procedura de achiziții publice.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | Comisia ar trebui să aibă competența de a examina, din proprie inițiativă, orice informație privind subvențiile străine. În acest scop, este necesar să se introducă o procedură constând în două etape, și anume o analiză preliminară și o investigație aprofundată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

Comisia ar trebui să aibă competența de a examina, din proprie inițiativă, orice informație privind subvențiile străine. În acest scop, este necesar să se introducă o procedură constând în două etape, și anume o analiză preliminară și o investigație aprofundată.

| (21) | Comisia ar trebui să aibă competența de a examina, din proprie inițiativă, orice informație privind subvențiile străine. În acest scop, este necesar să se introducă o procedură constând în două etape, și anume o analiză preliminară și o investigație aprofundată.
  Comisia ar trebui să publice orientări referitoare la criteriile pentru a deschide o asemenea procedură. Comisia ar trebui să poată acționa pe baza informațiilor primite de la orice sursă relevantă, inclusiv de la state membre și întreprinderi sau de la parteneri sociali la nivelul UE. Comisia ar trebui să înființeze un punct de contact în acest scop. |
| --- | --- |

(21)

Comisia ar trebui să aibă competența de a examina, din proprie inițiativă, orice informație privind subvențiile străine. În acest scop, este necesar să se introducă o procedură constând în două etape, și anume o analiză preliminară și o investigație aprofundată.
  Comisia ar trebui să publice orientări referitoare la criteriile pentru a deschide o asemenea procedură. Comisia ar trebui să poată acționa pe baza informațiilor primite de la orice sursă relevantă, inclusiv de la state membre și întreprinderi sau de la parteneri sociali la nivelul UE. Comisia ar trebui să înființeze un punct de contact în acest scop.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (22) | Comisiei ar trebui să i se confere competențe de investigare adecvate pentru a colecta toate informațiile necesare. Prin urmare, aceasta ar trebui să aibă competența de a solicita informații de la orice întreprindere sau asociație de întreprinderi pe parcursul întregii proceduri. În plus, Comisia ar trebui să aibă competența de a impune amenzi și penalități cu titlu cominatoriu pentru netransmiterea la timp a informațiilor solicitate sau pentru furnizarea de informații incomplete, incorecte sau înșelătoare. De asemenea, Comisia ar putea adresa întrebări statelor membre sau țărilor terțe. În plus, Comisia ar trebui să aibă competența de a efectua vizite de informare la sediile din Uniune ale întreprinderii sau, sub rezerva acordului
  întreprinderii și al
  țării terțe în cauză, la sediile întreprinderii din țara terță. De asemenea, Comisia ar trebui să aibă competența de a lua decizii pe baza datelor disponibile dacă întreprinderea în cauză nu cooperează. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22)

Comisiei ar trebui să i se confere competențe de investigare adecvate pentru a colecta toate informațiile necesare. Prin urmare, aceasta ar trebui să aibă competența de a solicita informații de la orice întreprindere sau asociație de întreprinderi pe parcursul întregii proceduri. În plus, Comisia ar trebui să aibă competența de a impune amenzi și penalități cu titlu cominatoriu pentru netransmiterea la timp a informațiilor solicitate sau pentru furnizarea de informații incomplete, incorecte sau înșelătoare. De asemenea, Comisia ar putea adresa întrebări statelor membre sau țărilor terțe. În plus, Comisia ar trebui să aibă competența de a efectua vizite de informare la sediile din Uniune ale întreprinderii sau, sub rezerva acordului
  întreprinderii și al
  țării terțe în cauză, la sediile întreprinderii din țara terță. De asemenea, Comisia ar trebui să aibă competența de a lua decizii pe baza datelor disponibile dacă întreprinderea în cauză nu cooperează.

| (22) | Comisiei ar trebui să i se confere competențe de investigare
  și resurse
  adecvate pentru a colecta toate informațiile necesare. Prin urmare, aceasta ar trebui să aibă competența de a solicita informații de la orice întreprindere sau asociație de întreprinderi pe parcursul întregii proceduri. În plus, Comisia ar trebui să aibă competența de a impune amenzi și penalități cu titlu cominatoriu pentru netransmiterea la timp a informațiilor solicitate sau pentru furnizarea de informații incomplete, incorecte sau înșelătoare.
  Pentru a întări caracterul disuasiv al prezentului regulament, ar trebui să existe posibilitatea de a aplica simultan măsuri reparatorii, angajamente, amenzi și penalități cu titlu cominatoriu, dacă este necesar.
  De asemenea, Comisia ar putea adresa întrebări statelor membre sau țărilor terțe. În plus, Comisia ar trebui să aibă competența de a efectua vizite de informare la sediile din Uniune ale întreprinderii sau, sub rezerva acordului țării terțe în cauză, la sediile întreprinderii din țara terță. De asemenea, Comisia ar trebui să aibă competența de a lua decizii pe baza datelor disponibile dacă întreprinderea în cauză nu cooperează. |
| --- | --- |

(22)

Comisiei ar trebui să i se confere competențe de investigare
  și resurse
  adecvate pentru a colecta toate informațiile necesare. Prin urmare, aceasta ar trebui să aibă competența de a solicita informații de la orice întreprindere sau asociație de întreprinderi pe parcursul întregii proceduri. În plus, Comisia ar trebui să aibă competența de a impune amenzi și penalități cu titlu cominatoriu pentru netransmiterea la timp a informațiilor solicitate sau pentru furnizarea de informații incomplete, incorecte sau înșelătoare.
  Pentru a întări caracterul disuasiv al prezentului regulament, ar trebui să existe posibilitatea de a aplica simultan măsuri reparatorii, angajamente, amenzi și penalități cu titlu cominatoriu, dacă este necesar.
  De asemenea, Comisia ar putea adresa întrebări statelor membre sau țărilor terțe. În plus, Comisia ar trebui să aibă competența de a efectua vizite de informare la sediile din Uniune ale întreprinderii sau, sub rezerva acordului țării terțe în cauză, la sediile întreprinderii din țara terță. De asemenea, Comisia ar trebui să aibă competența de a lua decizii pe baza datelor disponibile dacă întreprinderea în cauză nu cooperează.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (26) | Comisia ar trebui să dispună de instrumente adecvate pentru a asigura eficacitatea angajamentelor și a măsurilor corective. În cazul în care întreprinderea în cauză nu respectă o decizie privind angajamentele, o decizie prin care sunt impuse măsuri corective sau o decizie prin care sunt dispuse măsuri provizorii, Comisia ar trebui să aibă competența de a impune amenzi și penalități cu titlu cominatoriu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26)

Comisia ar trebui să dispună de instrumente adecvate pentru a asigura eficacitatea angajamentelor și a măsurilor corective. În cazul în care întreprinderea în cauză nu respectă o decizie privind angajamentele, o decizie prin care sunt impuse măsuri corective sau o decizie prin care sunt dispuse măsuri provizorii, Comisia ar trebui să aibă competența de a impune amenzi și penalități cu titlu cominatoriu.

| (26) | Comisia ar trebui să dispună de instrumente adecvate pentru a asigura eficacitatea angajamentelor și a măsurilor corective. În cazul în care întreprinderea în cauză nu respectă o decizie privind angajamentele, o decizie prin care sunt impuse măsuri corective sau o decizie prin care sunt dispuse măsuri provizorii, Comisia ar trebui să aibă competența de a impune amenzi și penalități cu titlu cominatoriu
  cu un efect disuasiv suficient de puternic. Comisia ar trebui să ia în considerare cazurile repetate de neconformitate atunci când impune astfel de amenzi și penalități cu titlu cominatoriu. Comisia ar trebui să analizeze eficacitatea măsurilor. |
| --- | --- |

(26)

Comisia ar trebui să dispună de instrumente adecvate pentru a asigura eficacitatea angajamentelor și a măsurilor corective. În cazul în care întreprinderea în cauză nu respectă o decizie privind angajamentele, o decizie prin care sunt impuse măsuri corective sau o decizie prin care sunt dispuse măsuri provizorii, Comisia ar trebui să aibă competența de a impune amenzi și penalități cu titlu cominatoriu
  cu un efect disuasiv suficient de puternic. Comisia ar trebui să ia în considerare cazurile repetate de neconformitate atunci când impune astfel de amenzi și penalități cu titlu cominatoriu. Comisia ar trebui să analizeze eficacitatea măsurilor.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 31

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (31) | Dacă pragurile de notificare nu sunt atinse, Comisia ar
  putea
  să solicite notificarea concentrărilor economice potențial subvenționate care nu au fost încă puse în aplicare sau notificarea ofertelor potențial subvenționate înainte de atribuirea unui contract de achiziție publică, în cazul în care consideră că respectiva concentrare economică sau ofertă ar justifica, din cauza impactului pe care îl generează în Uniune, o analiză ex ante. Comisia ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea de a efectua din proprie inițiativă o analiză a concentrărilor economice deja puse în aplicare sau a contractelor de achiziții publice deja atribuite. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(31)

Dacă pragurile de notificare nu sunt atinse, Comisia ar
  putea
  să solicite notificarea concentrărilor economice potențial subvenționate care nu au fost încă puse în aplicare sau notificarea ofertelor potențial subvenționate înainte de atribuirea unui contract de achiziție publică, în cazul în care consideră că respectiva concentrare economică sau ofertă ar justifica, din cauza impactului pe care îl generează în Uniune, o analiză ex ante. Comisia ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea de a efectua din proprie inițiativă o analiză a concentrărilor economice deja puse în aplicare sau a contractelor de achiziții publice deja atribuite.

| (31) | Dacă pragurile de notificare nu sunt atinse, Comisia ar
  trebui
  să solicite notificarea concentrărilor economice potențial subvenționate care nu au fost încă puse în aplicare sau notificarea ofertelor potențial subvenționate înainte de atribuirea unui contract de achiziție publică, în cazul în care consideră că respectiva concentrare economică sau ofertă ar justifica, din cauza impactului pe care îl generează în Uniune, o analiză ex ante. Comisia ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea de a efectua din proprie inițiativă o analiză a concentrărilor economice deja puse în aplicare sau a contractelor de achiziții publice deja atribuite. |
| --- | --- |

(31)

Dacă pragurile de notificare nu sunt atinse, Comisia ar
  trebui
  să solicite notificarea concentrărilor economice potențial subvenționate care nu au fost încă puse în aplicare sau notificarea ofertelor potențial subvenționate înainte de atribuirea unui contract de achiziție publică, în cazul în care consideră că respectiva concentrare economică sau ofertă ar justifica, din cauza impactului pe care îl generează în Uniune, o analiză ex ante. Comisia ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea de a efectua din proprie inițiativă o analiză a concentrărilor economice deja puse în aplicare sau a contractelor de achiziții publice deja atribuite.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 32 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (32a) | În contextul mecanismului de examinare ex ante a concentrărilor, întreprinderile în cauză ar trebui să poată solicita consultări prealabile notificării cu Comisia, pe baza bunei credințe, cu scopul exclusiv de a primi îndrumări cu privire la îndeplinirea sau nu a pragurilor formale de notificare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(32a)

În contextul mecanismului de examinare ex ante a concentrărilor, întreprinderile în cauză ar trebui să poată solicita consultări prealabile notificării cu Comisia, pe baza bunei credințe, cu scopul exclusiv de a primi îndrumări cu privire la îndeplinirea sau nu a pragurilor formale de notificare.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 35

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (35) | Ar trebui să se asigure că principiile care reglementează achizițiile publice, în special principiul proporționalității, al nediscriminării, al egalității de tratament și al transparenței, sunt respectate în ceea ce privește toate întreprinderile implicate în procedura de achiziții publice, indiferent de investigațiile inițiate și în curs în temeiul prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(35)

Ar trebui să se asigure că principiile care reglementează achizițiile publice, în special principiul proporționalității, al nediscriminării, al egalității de tratament și al transparenței, sunt respectate în ceea ce privește toate întreprinderile implicate în procedura de achiziții publice, indiferent de investigațiile inițiate și în curs în temeiul prezentului regulament.

| (35) | Ar trebui să se asigure că principiile care reglementează achizițiile publice, în special principiul proporționalității, al nediscriminării, al egalității de tratament și al transparenței, sunt respectate în ceea ce privește toate întreprinderile implicate în procedura de achiziții publice, indiferent de investigațiile inițiate și în curs în temeiul prezentului regulament.
  Prezentul regulament nu aduce atingere Directivelor 2014/23/UE, 2014/24/UE și 2014/25/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește obligațiile aplicabile în domeniul mediului, precum și în domeniul social și al muncii. |
| --- | --- |

(35)

Ar trebui să se asigure că principiile care reglementează achizițiile publice, în special principiul proporționalității, al nediscriminării, al egalității de tratament și al transparenței, sunt respectate în ceea ce privește toate întreprinderile implicate în procedura de achiziții publice, indiferent de investigațiile inițiate și în curs în temeiul prezentului regulament.
  Prezentul regulament nu aduce atingere Directivelor 2014/23/UE, 2014/24/UE și 2014/25/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește obligațiile aplicabile în domeniul mediului, precum și în domeniul social și al muncii.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 36

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (36) | Ar trebui să se considere că subvențiile străine care permit unei întreprinderi să depună o ofertă avantajoasă în mod nejustificat în raport cu lucrările, produsele sau serviciile vizate creează efectiv sau pot crea o denaturare în cadrul unei proceduri de achiziții publice. Prin urmare, aceste denaturări ar trebui să fie evaluate pe baza setului neexhaustiv de indicatori descris în considerentele 13 și 14, precum și a noțiunii de ofertă avantajoasă în mod nejustificat. Indicatorii ar trebui să permită stabilirea modului în care subvenția străină denaturează concurența prin îmbunătățirea poziției concurențiale a unei întreprinderi și prin crearea posibilității ca aceasta să depună o ofertă avantajoasă în mod nejustificat. Întreprinderilor ar trebui să li se dea posibilitatea de a justifica faptul că oferta nu este avantajoasă în mod nejustificat, inclusiv prin prezentarea elementelor menționate la articolul 69 alineatul (2) din Directiva 2014/24/UE. Interzicerea atribuirii ar trebui să se aplice numai în cazul în care nu se poate justifica caracterul avantajos al ofertei ce beneficiază de subvenții străine, contractul ar fi atribuit ofertei respective și întreprinderea care depune oferta nu a propus angajamente considerate adecvate și suficiente pentru eliminarea deplină și eficace a denaturării. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(36)

Ar trebui să se considere că subvențiile străine care permit unei întreprinderi să depună o ofertă avantajoasă în mod nejustificat în raport cu lucrările, produsele sau serviciile vizate creează efectiv sau pot crea o denaturare în cadrul unei proceduri de achiziții publice. Prin urmare, aceste denaturări ar trebui să fie evaluate pe baza setului neexhaustiv de indicatori descris în considerentele 13 și 14, precum și a noțiunii de ofertă avantajoasă în mod nejustificat. Indicatorii ar trebui să permită stabilirea modului în care subvenția străină denaturează concurența prin îmbunătățirea poziției concurențiale a unei întreprinderi și prin crearea posibilității ca aceasta să depună o ofertă avantajoasă în mod nejustificat. Întreprinderilor ar trebui să li se dea posibilitatea de a justifica faptul că oferta nu este avantajoasă în mod nejustificat, inclusiv prin prezentarea elementelor menționate la articolul 69 alineatul (2) din Directiva 2014/24/UE. Interzicerea atribuirii ar trebui să se aplice numai în cazul în care nu se poate justifica caracterul avantajos al ofertei ce beneficiază de subvenții străine, contractul ar fi atribuit ofertei respective și întreprinderea care depune oferta nu a propus angajamente considerate adecvate și suficiente pentru eliminarea deplină și eficace a denaturării.

| (36) | Ar trebui să se considere că subvențiile străine care permit unei întreprinderi să depună o ofertă avantajoasă în mod nejustificat în raport cu lucrările, produsele sau serviciile vizate creează efectiv sau pot crea o denaturare în cadrul unei proceduri de achiziții publice. Prin urmare, aceste denaturări ar trebui să fie evaluate pe baza setului neexhaustiv de indicatori descris în considerentele 13 și 14, precum și a noțiunii de ofertă avantajoasă în mod nejustificat. Indicatorii ar trebui să permită stabilirea modului în care subvenția străină denaturează concurența prin îmbunătățirea poziției concurențiale a unei întreprinderi și prin crearea posibilității ca aceasta să depună o ofertă avantajoasă în mod nejustificat. Întreprinderilor ar trebui să li se dea posibilitatea de a justifica faptul că oferta nu este avantajoasă în mod nejustificat, inclusiv prin prezentarea elementelor menționate la articolul 69 alineatul (2) din Directiva 2014/24/UE. Interzicerea atribuirii ar trebui să se aplice numai în cazul în care nu se poate justifica caracterul avantajos al ofertei ce beneficiază de subvenții străine, contractul ar fi atribuit ofertei respective și întreprinderea care depune oferta nu a propus angajamente considerate adecvate și suficiente pentru eliminarea deplină și eficace a denaturării.
  Adoptarea unei decizii de interzicere a atribuirii contractului are ca rezultat excluderea întreprinderii în cauză de la participarea la procedura de achiziții publice. |
| --- | --- |

(36)

Ar trebui să se considere că subvențiile străine care permit unei întreprinderi să depună o ofertă avantajoasă în mod nejustificat în raport cu lucrările, produsele sau serviciile vizate creează efectiv sau pot crea o denaturare în cadrul unei proceduri de achiziții publice. Prin urmare, aceste denaturări ar trebui să fie evaluate pe baza setului neexhaustiv de indicatori descris în considerentele 13 și 14, precum și a noțiunii de ofertă avantajoasă în mod nejustificat. Indicatorii ar trebui să permită stabilirea modului în care subvenția străină denaturează concurența prin îmbunătățirea poziției concurențiale a unei întreprinderi și prin crearea posibilității ca aceasta să depună o ofertă avantajoasă în mod nejustificat. Întreprinderilor ar trebui să li se dea posibilitatea de a justifica faptul că oferta nu este avantajoasă în mod nejustificat, inclusiv prin prezentarea elementelor menționate la articolul 69 alineatul (2) din Directiva 2014/24/UE. Interzicerea atribuirii ar trebui să se aplice numai în cazul în care nu se poate justifica caracterul avantajos al ofertei ce beneficiază de subvenții străine, contractul ar fi atribuit ofertei respective și întreprinderea care depune oferta nu a propus angajamente considerate adecvate și suficiente pentru eliminarea deplină și eficace a denaturării.
  Adoptarea unei decizii de interzicere a atribuirii contractului are ca rezultat excluderea întreprinderii în cauză de la participarea la procedura de achiziții publice.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 37

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (37) | Având în vedere natura mecanismului de analiză ex ante în cazul concentrărilor economice și al atribuirilor de contracte de achiziții publice și necesitatea garantării securității juridice cu privire la aceste operațiuni specifice, o concentrare economică sau o ofertă de achiziții publice notificată și evaluată în cadrul procedurilor respective nu poate fi examinată din nou de Comisie din proprie inițiativă. Contribuțiile financiare cu privire la care Comisia a fost informată prin procedura de notificare pot fi totuși relevante și în afara concentrării economice sau a procedurii de achiziții publice. Pentru a colecta informații privind subvențiile străine, Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a iniția investigații cu privire la sectoare specifice ale economiei, la anumite tipuri de activitate economică sau la utilizarea anumitor instrumente de subvenții străine. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(37)

Având în vedere natura mecanismului de analiză ex ante în cazul concentrărilor economice și al atribuirilor de contracte de achiziții publice și necesitatea garantării securității juridice cu privire la aceste operațiuni specifice, o concentrare economică sau o ofertă de achiziții publice notificată și evaluată în cadrul procedurilor respective nu poate fi examinată din nou de Comisie din proprie inițiativă. Contribuțiile financiare cu privire la care Comisia a fost informată prin procedura de notificare pot fi totuși relevante și în afara concentrării economice sau a procedurii de achiziții publice. Pentru a colecta informații privind subvențiile străine, Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a iniția investigații cu privire la sectoare specifice ale economiei, la anumite tipuri de activitate economică sau la utilizarea anumitor instrumente de subvenții străine.

| (37) | Având în vedere natura mecanismului de analiză ex ante în cazul concentrărilor economice și al atribuirilor de contracte de achiziții publice și necesitatea garantării securității juridice cu privire la aceste operațiuni specifice, o concentrare economică sau o ofertă de achiziții publice notificată și evaluată în cadrul procedurilor respective nu poate fi examinată din nou de Comisie din proprie inițiativă. Contribuțiile financiare cu privire la care Comisia a fost informată prin procedura de notificare pot fi totuși relevante și în afara concentrării economice sau a procedurii de achiziții publice. Pentru a colecta informații privind subvențiile străine, Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a iniția investigații cu privire la sectoare specifice ale economiei, la anumite tipuri de activitate economică sau la utilizarea anumitor instrumente de subvenții străine.
  Comisia ar trebui să poată utiliza informațiile obținute din astfel de investigații de piață pentru a revizui anumite tranzacții în cadrul procedurilor prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(37)

Având în vedere natura mecanismului de analiză ex ante în cazul concentrărilor economice și al atribuirilor de contracte de achiziții publice și necesitatea garantării securității juridice cu privire la aceste operațiuni specifice, o concentrare economică sau o ofertă de achiziții publice notificată și evaluată în cadrul procedurilor respective nu poate fi examinată din nou de Comisie din proprie inițiativă. Contribuțiile financiare cu privire la care Comisia a fost informată prin procedura de notificare pot fi totuși relevante și în afara concentrării economice sau a procedurii de achiziții publice. Pentru a colecta informații privind subvențiile străine, Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a iniția investigații cu privire la sectoare specifice ale economiei, la anumite tipuri de activitate economică sau la utilizarea anumitor instrumente de subvenții străine.
  Comisia ar trebui să poată utiliza informațiile obținute din astfel de investigații de piață pentru a revizui anumite tranzacții în cadrul procedurilor prevăzute în prezentul regulament.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 43

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (43) | Punerea în aplicare a prezentului regulament de către Uniune ar trebui să respecte dreptul Uniunii și Acordul OMC și să fie coerentă cu angajamentele asumate în cadrul altor acorduri comerciale și de investiții la care Uniunea sau statele membre sunt parte. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(43)

Punerea în aplicare a prezentului regulament de către Uniune ar trebui să respecte dreptul Uniunii și Acordul OMC și să fie coerentă cu angajamentele asumate în cadrul altor acorduri comerciale și de investiții la care Uniunea sau statele membre sunt parte.

| (43) | Punerea în aplicare a prezentului regulament de către Uniune ar trebui să respecte dreptul Uniunii și Acordul OMC și să fie coerentă cu angajamentele asumate în cadrul altor acorduri comerciale și de investiții la care Uniunea sau statele membre sunt parte.
  Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere elaborării de norme multilaterale privind subvențiile care denaturează concurența. |
| --- | --- |

(43)

Punerea în aplicare a prezentului regulament de către Uniune ar trebui să respecte dreptul Uniunii și Acordul OMC și să fie coerentă cu angajamentele asumate în cadrul altor acorduri comerciale și de investiții la care Uniunea sau statele membre sunt parte.
  Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere elaborării de norme multilaterale privind subvențiile care denaturează concurența.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 43 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (43a) | Pentru a încuraja elaborarea unor norme multilaterale care să contracareze subvențiile care denaturează concurența și cauzele profunde ale acestora, este necesar să se instituie un dialog cu țările terțe. În cazul în care Comisia descoperă sau suspectează existența unor subvenții străine cu efecte de denaturare sistemică, aceasta ar trebui să fie în măsură să se angajeze într-un dialog cu țara terță în cauză pentru a analiza opțiunile menite să obțină încetarea sau modificarea subvențiilor cu efecte de denaturare, în vederea eliminării efectelor de denaturare ale acestora pe piața internă. În cazul în care un acord bilateral între Uniune și o țară terță prevede un mecanism de consultare care acoperă subvențiile străine cu efecte de denaturare sistemică și care intră în sfera de aplicare a prezentului regulament, acest mecanism ar trebui utilizat pentru a facilita dialogul cu țara terță. Comisia ar trebui, de asemenea, să fie în măsură să depună eforturi pentru a obține încetarea sau modificarea subvențiilor străine care denaturează concurența, prin ridicarea problemei în cadrul oricărui forum internațional relevant sau prin cooperarea cu orice altă țară terță afectată de aceleași subvenții cu efecte de denaturare sistemică sau cu orice țară terță interesată. Acest dialog nu ar trebui să împiedice Comisia să deschidă sau să continue investigațiile în temeiul prezentului regulament și nici nu ar trebui să constituie o alternativă la măsurile corective. Comisia ar trebui să informeze, fără întârziere, Parlamentul European și Consiliul cu privire la evoluțiile relevante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(43a)

Pentru a încuraja elaborarea unor norme multilaterale care să contracareze subvențiile care denaturează concurența și cauzele profunde ale acestora, este necesar să se instituie un dialog cu țările terțe. În cazul în care Comisia descoperă sau suspectează existența unor subvenții străine cu efecte de denaturare sistemică, aceasta ar trebui să fie în măsură să se angajeze într-un dialog cu țara terță în cauză pentru a analiza opțiunile menite să obțină încetarea sau modificarea subvențiilor cu efecte de denaturare, în vederea eliminării efectelor de denaturare ale acestora pe piața internă. În cazul în care un acord bilateral între Uniune și o țară terță prevede un mecanism de consultare care acoperă subvențiile străine cu efecte de denaturare sistemică și care intră în sfera de aplicare a prezentului regulament, acest mecanism ar trebui utilizat pentru a facilita dialogul cu țara terță. Comisia ar trebui, de asemenea, să fie în măsură să depună eforturi pentru a obține încetarea sau modificarea subvențiilor străine care denaturează concurența, prin ridicarea problemei în cadrul oricărui forum internațional relevant sau prin cooperarea cu orice altă țară terță afectată de aceleași subvenții cu efecte de denaturare sistemică sau cu orice țară terță interesată. Acest dialog nu ar trebui să împiedice Comisia să deschidă sau să continue investigațiile în temeiul prezentului regulament și nici nu ar trebui să constituie o alternativă la măsurile corective. Comisia ar trebui să informeze, fără întârziere, Parlamentul European și Consiliul cu privire la evoluțiile relevante.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 47

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (47) | În vederea asigurării unor condiții uniforme
  de punere a
  în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei
  în conformitate cu articolul 291 din tratat
  . Aceste competențe ar trebui să fie exercitate pentru stabilirea formei și a conținutului notificărilor cu privire la concentrări economice, precum și cu privire la contribuțiile financiare în contextul procedurilor de achiziții publice, a detaliilor privind divulgarea, a formei și a conținutului cerințelor de transparență, a modului de calculare a termenelor, a condițiilor și a termenelor pentru angajamente și a normelor detaliate privind etapele procedurale pentru derularea investigațiilor în materie de proceduri de achiziții publice. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 182/2011. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(47)

În vederea asigurării unor condiții uniforme
  de punere a
  în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei
  în conformitate cu articolul 291 din tratat
  . Aceste competențe ar trebui să fie exercitate pentru stabilirea formei și a conținutului notificărilor cu privire la concentrări economice, precum și cu privire la contribuțiile financiare în contextul procedurilor de achiziții publice, a detaliilor privind divulgarea, a formei și a conținutului cerințelor de transparență, a modului de calculare a termenelor, a condițiilor și a termenelor pentru angajamente și a normelor detaliate privind etapele procedurale pentru derularea investigațiilor în materie de proceduri de achiziții publice. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

| (47) | În vederea asigurării unor condiții uniforme
  pentru punerea
  în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate pentru stabilirea formei și a conținutului notificărilor cu privire la concentrări economice, precum și cu privire la contribuțiile financiare în contextul procedurilor de achiziții publice, a detaliilor privind divulgarea, a formei și a conținutului cerințelor de transparență, a modului de calculare a termenelor, a condițiilor și a termenelor pentru angajamente și a normelor detaliate privind etapele procedurale pentru derularea investigațiilor în materie de proceduri de achiziții publice. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
  Comisia ar trebui să exercite respectivele competențe de executare pentru prima dată în termen de un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(47)

În vederea asigurării unor condiții uniforme
  pentru punerea
  în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate pentru stabilirea formei și a conținutului notificărilor cu privire la concentrări economice, precum și cu privire la contribuțiile financiare în contextul procedurilor de achiziții publice, a detaliilor privind divulgarea, a formei și a conținutului cerințelor de transparență, a modului de calculare a termenelor, a condițiilor și a termenelor pentru angajamente și a normelor detaliate privind etapele procedurale pentru derularea investigațiilor în materie de proceduri de achiziții publice. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
  Comisia ar trebui să exercite respectivele competențe de executare pentru prima dată în termen de un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 47 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (47a) | Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a introduce o procedură simplificată prin care să trateze anumite concentrări sau proceduri de achiziții publice pornind de la premisa că acestea par mai puțin susceptibile să genereze denaturări ale concurenței pe piața internă din cauza subvențiilor străine. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(47a)

Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a introduce o procedură simplificată prin care să trateze anumite concentrări sau proceduri de achiziții publice pornind de la premisa că acestea par mai puțin susceptibile să genereze denaturări ale concurenței pe piața internă din cauza subvențiilor străine.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 48

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (48) | Pentru a 
  se
  asigura condiții de concurență echitabile pe piața internă și pe termen lung, în vederea asigurării unei acoperiri adecvate a cazurilor investigate atât prin notificări, cât și din oficiu,
  competența
  de
  a adopta acte
  în
  conformitate cu articolul 290 din tratat
  ar trebui
  delegată Comisiei în ceea ce privește
  modificarea pragurilor de notificare pentru concentrări economice și pentru procedurile de achiziții publice,
  în ceea ce privește
  exceptarea anumitor categorii de întreprinderi de la obligațiile de notificare prevăzute în prezentul regulament,
  precum și în ceea ce privește
  modificarea termenelor pentru analiza preliminară și investigația aprofundată a concentrărilor economice notificate sau a contribuțiilor financiare notificate în contextul unei proceduri de achiziții publice. În ceea ce privește contribuțiile financiare în contextul unei proceduri de achiziții publice,
  competența de a adopta astfel de acte
  ar trebui să fie
  exercitată
  într-un mod care să țină seama de interesele IMM-urilor.
  Este deosebit de important ca,
  în
  cursul lucrărilor de pregătire a respectivelor acte
  , Comisia
  să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți,
  și
  ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare

   (47). În
  special, pentru a se asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate
  ,
  Parlamentul European și Consiliul
  ar trebui să
  primească toate documentele în același timp cu experții statelor membre, iar experții acestor instituții ar trebui să aibă acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei care se ocupă cu pregătirea actelor delegate
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(48)

Pentru a 
  se
  asigura condiții de concurență echitabile pe piața internă și pe termen lung, în vederea asigurării unei acoperiri adecvate a cazurilor investigate atât prin notificări, cât și din oficiu,
  competența
  de
  a adopta acte
  în
  conformitate cu articolul 290 din tratat
  ar trebui
  delegată Comisiei în ceea ce privește
  modificarea pragurilor de notificare pentru concentrări economice și pentru procedurile de achiziții publice,
  în ceea ce privește
  exceptarea anumitor categorii de întreprinderi de la obligațiile de notificare prevăzute în prezentul regulament,
  precum și în ceea ce privește
  modificarea termenelor pentru analiza preliminară și investigația aprofundată a concentrărilor economice notificate sau a contribuțiilor financiare notificate în contextul unei proceduri de achiziții publice. În ceea ce privește contribuțiile financiare în contextul unei proceduri de achiziții publice,
  competența de a adopta astfel de acte
  ar trebui să fie
  exercitată
  într-un mod care să țină seama de interesele IMM-urilor.
  Este deosebit de important ca,
  în
  cursul lucrărilor de pregătire a respectivelor acte
  , Comisia
  să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți,
  și
  ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare

   (47). În
  special, pentru a se asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate
  ,
  Parlamentul European și Consiliul
  ar trebui să
  primească toate documentele în același timp cu experții statelor membre, iar experții acestor instituții ar trebui să aibă acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei care se ocupă cu pregătirea actelor delegate
  .

| (48) | Pentru a asigura condiții de concurență echitabile pe piața internă și pe termen lung, în vederea asigurării unei acoperiri adecvate a cazurilor investigate atât prin notificări, cât și din oficiu,
  Comisia ar trebui să evalueze funcționarea și eficacitatea prezentului regulament, inclusiv a pragurilor
  de
  notificare prevăzute la articolele 18 și 27, cel târziu la doi ani de la intrarea sa
  în
  vigoare și, ulterior, o dată la trei ani, și să prezinte evaluarea respectivă într-un raport către Parlamentul European și Consiliu. Raportul respectiv
  ar trebui
  să includă o evaluare a necesității de a modifica sau nu prezentul regulament. Dacă propune modificarea regulamentului, raportul poate fi însoțit de o propunere legislativă, prevăzând îndeosebi
  modificarea pragurilor de notificare pentru concentrări economice și pentru procedurile de achiziții publice, exceptarea anumitor categorii de întreprinderi de la obligațiile de notificare prevăzute în prezentul regulament,
  introducerea unor praguri de notificare mai mici specifice anumitor sectoare economice sau a unor praguri diferențiate pentru diferite tipuri de contracte de achiziții publice, precum și
  modificarea termenelor pentru analiza preliminară și investigația aprofundată a concentrărilor economice notificate sau a contribuțiilor financiare notificate în contextul unei proceduri de achiziții publice. În ceea ce privește contribuțiile financiare în contextul unei proceduri de achiziții publice,
  evaluarea
  ar trebui să fie
  realizată
  într-un mod care să țină seama de interesele IMM-urilor.
  În plus, Comisia ar trebui să facă o analiză cost-beneficiu cuantificată și o analiză ex ante a impactului asupra investițiilor și a bunăstării consumatorilor.
  În
  cursul evaluării sale
  ,
  Comisia
  ar trebui să
  ia în considerare abrogarea prezentului regulament, în cazul în care consideră că elaborarea unor norme multilaterale pentru a contracara subvențiile care denaturează concurența a făcut ca prezentul regulament să fie pe deplin redundant
  . |
| --- | --- |

(48)

Pentru a asigura condiții de concurență echitabile pe piața internă și pe termen lung, în vederea asigurării unei acoperiri adecvate a cazurilor investigate atât prin notificări, cât și din oficiu,
  Comisia ar trebui să evalueze funcționarea și eficacitatea prezentului regulament, inclusiv a pragurilor
  de
  notificare prevăzute la articolele 18 și 27, cel târziu la doi ani de la intrarea sa
  în
  vigoare și, ulterior, o dată la trei ani, și să prezinte evaluarea respectivă într-un raport către Parlamentul European și Consiliu. Raportul respectiv
  ar trebui
  să includă o evaluare a necesității de a modifica sau nu prezentul regulament. Dacă propune modificarea regulamentului, raportul poate fi însoțit de o propunere legislativă, prevăzând îndeosebi
  modificarea pragurilor de notificare pentru concentrări economice și pentru procedurile de achiziții publice, exceptarea anumitor categorii de întreprinderi de la obligațiile de notificare prevăzute în prezentul regulament,
  introducerea unor praguri de notificare mai mici specifice anumitor sectoare economice sau a unor praguri diferențiate pentru diferite tipuri de contracte de achiziții publice, precum și
  modificarea termenelor pentru analiza preliminară și investigația aprofundată a concentrărilor economice notificate sau a contribuțiilor financiare notificate în contextul unei proceduri de achiziții publice. În ceea ce privește contribuțiile financiare în contextul unei proceduri de achiziții publice,
  evaluarea
  ar trebui să fie
  realizată
  într-un mod care să țină seama de interesele IMM-urilor.
  În plus, Comisia ar trebui să facă o analiză cost-beneficiu cuantificată și o analiză ex ante a impactului asupra investițiilor și a bunăstării consumatorilor.
  În
  cursul evaluării sale
  ,
  Comisia
  ar trebui să
  ia în considerare abrogarea prezentului regulament, în cazul în care consideră că elaborarea unor norme multilaterale pentru a contracara subvențiile care denaturează concurența a făcut ca prezentul regulament să fie pe deplin redundant
  .

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Prezentul regulament stabilește norme și proceduri pentru investigarea subvențiilor străine care denaturează piața internă și pentru corectarea unor astfel de denaturări. Astfel de denaturări pot apărea cu privire la orice activitate economică și în special în cazul concentrărilor economice și al procedurilor de achiziții publice. | (1)   Prezentul regulament stabilește norme și proceduri pentru investigarea subvențiilor străine care denaturează piața internă și pentru corectarea unor astfel de denaturări
  în vederea asigurării unor condiții de concurență echitabile
  . Astfel de denaturări pot apărea cu privire la orice activitate economică și în special în cazul concentrărilor economice și al procedurilor de achiziții publice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Prezentul regulament stabilește norme și proceduri pentru investigarea subvențiilor străine care denaturează piața internă și pentru corectarea unor astfel de denaturări. Astfel de denaturări pot apărea cu privire la orice activitate economică și în special în cazul concentrărilor economice și al procedurilor de achiziții publice.

(1)   Prezentul regulament stabilește norme și proceduri pentru investigarea subvențiilor străine care denaturează piața internă și pentru corectarea unor astfel de denaturări
  în vederea asigurării unor condiții de concurență echitabile
  . Astfel de denaturări pot apărea cu privire la orice activitate economică și în special în cazul concentrărilor economice și al procedurilor de achiziții publice.

Amendamentul 26

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2 – litera a – partea introductivă

Articolul 2 – alineatul 2 – litera a – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | prin contribuție financiară se înțelege: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

prin contribuție financiară se înțelege:

| (a) | prin contribuție financiară se înțelege
  , printre altele
  : |
| --- | --- |

(a)

prin contribuție financiară se înțelege
  , printre altele
  :

, printre altele

Amendamentul 27

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2 – litera a – punctul i

Articolul 2 – alineatul 2 – litera a – punctul i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | transferul de fonduri sau de pasive, cum ar fi injecțiile de capital, granturile, împrumuturile, garanțiile pentru împrumuturi, stimulentele fiscale, compensarea pierderilor din exploatare, compensarea obligațiilor financiare impuse de autoritățile publice, iertarea de plată, conversia creanțelor în acțiuni sau reprogramarea datoriilor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

transferul de fonduri sau de pasive, cum ar fi injecțiile de capital, granturile, împrumuturile, garanțiile pentru împrumuturi, stimulentele fiscale, compensarea pierderilor din exploatare, compensarea obligațiilor financiare impuse de autoritățile publice, iertarea de plată, conversia creanțelor în acțiuni sau reprogramarea datoriilor;

| (i) | transferul de fonduri sau de pasive, cum ar fi injecțiile de capital, granturile, împrumuturile, garanțiile pentru împrumuturi, stimulentele fiscale,
  scutirile fiscale,
  compensarea pierderilor din exploatare, compensarea obligațiilor financiare impuse de autoritățile publice, iertarea de plată, conversia creanțelor în acțiuni sau reprogramarea datoriilor; |
| --- | --- |

(i)

transferul de fonduri sau de pasive, cum ar fi injecțiile de capital, granturile, împrumuturile, garanțiile pentru împrumuturi, stimulentele fiscale,
  scutirile fiscale,
  compensarea pierderilor din exploatare, compensarea obligațiilor financiare impuse de autoritățile publice, iertarea de plată, conversia creanțelor în acțiuni sau reprogramarea datoriilor;

scutirile fiscale,

Amendamentul 28

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2 – litera a – punctul ii

Articolul 2 – alineatul 2 – litera a – punctul ii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (ii) | renunțarea la
  venituri care
  în mod normal
  sunt exigibile sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ii)

renunțarea la
  venituri care
  în mod normal
  sunt exigibile sau

venituri care

sunt exigibile sau

| (ii) | renunțarea la
  veniturile exigibile
  în mod normal; |
| --- | --- |

(ii)

renunțarea la
  veniturile exigibile
  în mod normal;

veniturile exigibile

Amendamentul 29

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2 – litera a – punctul ii a (nou)

Articolul 2 – alineatul 2 – litera a – punctul ii a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (iia) | drepturi speciale sau exclusive remunerate necorespunzător; sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iia)

(iia)

drepturi speciale sau exclusive remunerate necorespunzător; sau

drepturi speciale sau exclusive remunerate necorespunzător; sau

Amendamentul 30

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2 – litera a – punctul iii

Articolul 2 – alineatul 2 – litera a – punctul iii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (iii) | furnizarea de bunuri sau servicii ori achiziționarea de bunuri și
  servicii
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iii)

furnizarea de bunuri sau servicii ori achiziționarea de bunuri și
  servicii
  ;

servicii

| (iii) | furnizarea de bunuri sau servicii ori achiziționarea de bunuri
  sau servicii, cu excepția cazului în care o astfel de furnizare sau achiziție se efectuează în urma unei proceduri de licitație competitive, transparente, nediscriminatorii
  și
  necondiționate
  ; |
| --- | --- |

(iii)

furnizarea de bunuri sau servicii ori achiziționarea de bunuri
  sau servicii, cu excepția cazului în care o astfel de furnizare sau achiziție se efectuează în urma unei proceduri de licitație competitive, transparente, nediscriminatorii
  și
  necondiționate
  ;

sau servicii, cu excepția cazului în care o astfel de furnizare sau achiziție se efectuează în urma unei proceduri de licitație competitive, transparente, nediscriminatorii

necondiționate

Amendamentul 31

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 3 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Se consideră că există o denaturare pe piața internă atunci când o subvenție străină este de natură să îmbunătățească poziția concurențială a întreprinderii în cauză pe piața internă și astfel, respectiva subvenție influențează efectiv sau poate influența în mod negativ concurența pe piața internă. Existența unei denaturări pe piața internă se stabilește pe baza unor indicatori, printre care se
  pot număra
  : | (1)   Se consideră că există o denaturare pe piața internă atunci când o subvenție străină este de natură să îmbunătățească poziția concurențială a întreprinderii în cauză pe piața internă și astfel, respectiva subvenție influențează efectiv sau poate influența în mod negativ concurența pe piața internă. Existența unei denaturări pe piața internă se stabilește pe baza unor indicatori, printre care se
  numără, inter alia
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1)   Se consideră că există o denaturare pe piața internă atunci când o subvenție străină este de natură să îmbunătățească poziția concurențială a întreprinderii în cauză pe piața internă și astfel, respectiva subvenție influențează efectiv sau poate influența în mod negativ concurența pe piața internă. Existența unei denaturări pe piața internă se stabilește pe baza unor indicatori, printre care se
  pot număra
  :

(1)   Se consideră că există o denaturare pe piața internă atunci când o subvenție străină este de natură să îmbunătățească poziția concurențială a întreprinderii în cauză pe piața internă și astfel, respectiva subvenție influențează efectiv sau poate influența în mod negativ concurența pe piața internă. Existența unei denaturări pe piața internă se stabilește pe baza unor indicatori, printre care se
  numără, inter alia
  :

Amendamentul 32

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – litera c

Articolul 3 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | situația întreprinderii și a 
  piețelor
  în cauză; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

situația întreprinderii și a 
  piețelor
  în cauză;

piețelor

| (c) | situația întreprinderii
  , inclusiv mărimea acesteia,
  și
  piețele în cauză și, în special, o evaluare pentru
  a 
  stabili dacă întreprinderea
  în cauză
  își desfășoară activitatea aflându-se în proprietatea sau sub controlul, supravegherea strategică sau îndrumarea autorităților din țara terță
  ; |
| --- | --- |

(c)

situația întreprinderii
  , inclusiv mărimea acesteia,
  și
  piețele în cauză și, în special, o evaluare pentru
  a 
  stabili dacă întreprinderea
  în cauză
  își desfășoară activitatea aflându-se în proprietatea sau sub controlul, supravegherea strategică sau îndrumarea autorităților din țara terță
  ;

, inclusiv mărimea acesteia,

piețele în cauză și, în special, o evaluare pentru

stabili dacă întreprinderea

își desfășoară activitatea aflându-se în proprietatea sau sub controlul, supravegherea strategică sau îndrumarea autorităților din țara terță

Amendamentul 33

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – litera d

Articolul 3 – alineatul 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | nivelul activității economice desfășurate de întreprinderea în cauză pe piața internă; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

nivelul activității economice desfășurate de întreprinderea în cauză pe piața internă;

| (d) | nivelul
  și evoluția
  activității economice desfășurate de întreprinderea în cauză pe piața internă
  și pe piața sa națională
  ; |
| --- | --- |

(d)

nivelul
  și evoluția
  activității economice desfășurate de întreprinderea în cauză pe piața internă
  și pe piața sa națională
  ;

și evoluția

și pe piața sa națională

Amendamentul 34

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2

Articolul 3 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   O subvenție străină nu este susceptibilă să denatureze piața internă în cazul în care cuantumul său total se situează sub nivelul de
  5
  milioane EUR de-a lungul oricărei perioade de trei exerciții financiare consecutive. | (2)   O subvenție străină nu este susceptibilă să denatureze piața internă în cazul în care cuantumul său total se situează sub nivelul de
  4
  milioane EUR de-a lungul oricărei perioade de trei exerciții financiare consecutive. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2)   O subvenție străină nu este susceptibilă să denatureze piața internă în cazul în care cuantumul său total se situează sub nivelul de
  5
  milioane EUR de-a lungul oricărei perioade de trei exerciții financiare consecutive.

(2)   O subvenție străină nu este susceptibilă să denatureze piața internă în cazul în care cuantumul său total se situează sub nivelul de
  4
  milioane EUR de-a lungul oricărei perioade de trei exerciții financiare consecutive.

Amendamentul 35

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 3 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Comisia poate lua în calcul dacă țara terță dispune de un sistem de analiză a subvențiilor, despre care Comisia a constatat că oferă garanții, juridice și practice, că nivelul de protecție față de intervențiile necuvenite ale statului în forțele de pe piață și de concurența neloială este cel puțin echivalent cu nivelul de protecție din Uniune, dacă subvenția a fost compensată prin acest sistem și dacă respectiva compensare este relevantă și pentru efectele asupra pieței interne. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2a)
     
  Comisia poate lua în calcul dacă țara terță dispune de un sistem de analiză a subvențiilor, despre care Comisia a constatat că oferă garanții, juridice și practice, că nivelul de protecție față de intervențiile necuvenite ale statului în forțele de pe piață și de concurența neloială este cel puțin echivalent cu nivelul de protecție din Uniune, dacă subvenția a fost compensată prin acest sistem și dacă respectiva compensare este relevantă și pentru efectele asupra pieței interne.

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 b (nou)

Articolul 3 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Pentru a asigura eficiența și transparența, în termen de cel mult 24 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia publică orientări privind aplicarea prezentului articol, inclusiv explicații și exemple privind modul în care se aplică fiecare indicator. Comisia, în strânsă cooperare cu statele membre, actualizează periodic orientările respective și informează Parlamentul European și Consiliul. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2b)
     
  Pentru a asigura eficiența și transparența, în termen de cel mult 24 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia publică orientări privind aplicarea prezentului articol, inclusiv explicații și exemple privind modul în care se aplică fiecare indicator. Comisia, în strânsă cooperare cu statele membre, actualizează periodic orientările respective și informează Parlamentul European și Consiliul.

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)

Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | o subvenție de finanțare la export acordată de o țară terță care nu este semnatară a Acordului OCDE privind creditele la export care beneficiază de sprijin public; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2a)

(2a)

o subvenție de finanțare la export acordată de o țară terță care nu este semnatară a Acordului OCDE privind creditele la export care beneficiază de sprijin public;

Amendamentul 38

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 2 b (nou)

Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2b) | o subvenție străină acordată unei întreprinderi care operează într-un sector caracterizat prin supracapacitate structurală; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2b)

(2b)

o subvenție străină acordată unei întreprinderi care operează într-un sector caracterizat prin supracapacitate structurală;

Amendamentul 39

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1

Articolul 5 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   În cazul în care se justifică acest lucru, Comisia
  compară
  efectele negative ale unei subvenții străine în ceea ce privește denaturarea provocată pe piața internă cu efectele pozitive asupra dezvoltării activității economice în cauză. | (1)   În cazul în care se justifică acest lucru, Comisia
  poate compara
  efectele negative ale unei subvenții străine în ceea ce privește denaturarea provocată pe piața internă cu efectele pozitive asupra dezvoltării activității economice în cauză
  pe piața internă
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1)   În cazul în care se justifică acest lucru, Comisia
  compară
  efectele negative ale unei subvenții străine în ceea ce privește denaturarea provocată pe piața internă cu efectele pozitive asupra dezvoltării activității economice în cauză.

(1)   În cazul în care se justifică acest lucru, Comisia
  poate compara
  efectele negative ale unei subvenții străine în ceea ce privește denaturarea provocată pe piața internă cu efectele pozitive asupra dezvoltării activității economice în cauză
  pe piața internă
  .

Amendamentul 40

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 5 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  În termen de cel mult 24 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia publică orientări privind aplicarea prezentului articol, inclusiv privind criteriile utilizate pentru punerea în balanță. Comisia, în strânsă cooperare cu statele membre, actualizează periodic orientările respective și informează Parlamentul European și Consiliul. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2a)
     
  În termen de cel mult 24 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia publică orientări privind aplicarea prezentului articol, inclusiv privind criteriile utilizate pentru punerea în balanță. Comisia, în strânsă cooperare cu statele membre, actualizează periodic orientările respective și informează Parlamentul European și Consiliul.

Amendamentul 41

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 1

Articolul 6 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   
  Pentru
  a remedia denaturarea pe care o subvenție străină o cauzează efectiv sau o poate cauza pe piața internă,
  Comisia poate impune măsuri corective.
  Întreprinderea în cauză
  poate, de asemenea, să propună angajamente
  . | (1)   
  Fără a aduce atingere articolului 5, Comisia impune măsuri corective pentru
  a remedia denaturarea pe care o subvenție străină o cauzează efectiv sau o poate cauza pe piața internă,
  exceptând cazul în care a acceptat angajamente luate de
  întreprinderea în cauză
  în temeiul alineatului (1a)
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1)   
  Pentru
  a remedia denaturarea pe care o subvenție străină o cauzează efectiv sau o poate cauza pe piața internă,
  Comisia poate impune măsuri corective.
  Întreprinderea în cauză
  poate, de asemenea, să propună angajamente
  .

(1)   
  Fără a aduce atingere articolului 5, Comisia impune măsuri corective pentru
  a remedia denaturarea pe care o subvenție străină o cauzează efectiv sau o poate cauza pe piața internă,
  exceptând cazul în care a acceptat angajamente luate de
  întreprinderea în cauză
  în temeiul alineatului (1a)
  .

Amendamentul 42

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 6 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Comisia poate accepta angajamentele oferite de întreprinderea în cauză, în cazul în care angajamentele respective remediază complet și efectiv denaturarea pieței interne. Odată acceptate de Comisie, acestor angajamente li se conferă un caracter obligatoriu pentru întreprindere printr-o decizie cu angajamente în conformitate cu articolul 9 alineatul (3). Comisia monitorizează dacă întreprinderea respectă angajamentele convenite. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1a)
     
  Comisia poate accepta angajamentele oferite de întreprinderea în cauză, în cazul în care angajamentele respective remediază complet și efectiv denaturarea pieței interne. Odată acceptate de Comisie, acestor angajamente li se conferă un caracter obligatoriu pentru întreprindere printr-o decizie cu angajamente în conformitate cu articolul 9 alineatul (3). Comisia monitorizează dacă întreprinderea respectă angajamentele convenite.

Amendamentul 43

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2

Articolul 6 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Angajamentele sau măsurile corective trebuie să remedieze pe deplin și în mod eficace denaturarea cauzată de subvenția străină pe piața internă. | (2)   Angajamentele sau măsurile corective trebuie să remedieze pe deplin și în mod eficace denaturarea cauzată
  efectiv sau potențial
  de subvenția străină pe piața internă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2)   Angajamentele sau măsurile corective trebuie să remedieze pe deplin și în mod eficace denaturarea cauzată de subvenția străină pe piața internă.

(2)   Angajamentele sau măsurile corective trebuie să remedieze pe deplin și în mod eficace denaturarea cauzată
  efectiv sau potențial
  de subvenția străină pe piața internă.

Amendamentul 44

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3 – partea introductivă

Articolul 6 – alineatul 3 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Angajamentele sau măsurile corective pot consta în: | (3)   Angajamentele sau măsurile corective pot consta în
  , printre altele
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3)   Angajamentele sau măsurile corective pot consta în:

(3)   Angajamentele sau măsurile corective pot consta în
  , printre altele
  :

Amendamentul 45

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3 – litera a

Articolul 6 – alineatul 3 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | oferirea accesului, în condiții echitabile și nediscriminatorii, la o infrastructură achiziționată sau sprijinită prin subvențiile străine cu efect de denaturare, cu excepția cazului în care un astfel de acces echitabil și nediscriminatoriu este deja prevăzut de legislația în vigoare în Uniune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

oferirea accesului, în condiții echitabile și nediscriminatorii, la o infrastructură achiziționată sau sprijinită prin subvențiile străine cu efect de denaturare, cu excepția cazului în care un astfel de acces echitabil și nediscriminatoriu este deja prevăzut de legislația în vigoare în Uniune;

| (a) | oferirea accesului, în condiții echitabile și nediscriminatorii, la o infrastructură
  sau o instalație
  achiziționată sau sprijinită prin subvențiile străine cu efect de denaturare, cu excepția cazului în care un astfel de acces echitabil și nediscriminatoriu este deja prevăzut de legislația în vigoare în Uniune; |
| --- | --- |

(a)

oferirea accesului, în condiții echitabile și nediscriminatorii, la o infrastructură
  sau o instalație
  achiziționată sau sprijinită prin subvențiile străine cu efect de denaturare, cu excepția cazului în care un astfel de acces echitabil și nediscriminatoriu este deja prevăzut de legislația în vigoare în Uniune;

sau o instalație

Amendamentul 46

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3 – litera b

Articolul 6 – alineatul 3 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | reducerea capacității sau a prezenței pe piață; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

reducerea capacității sau a prezenței pe piață;

| (b) | reducerea capacității sau a prezenței pe piață
  , inclusiv prin intermediul unei restricții temporare de activitate comercială pe piața internă
  ; |
| --- | --- |

(b)

reducerea capacității sau a prezenței pe piață
  , inclusiv prin intermediul unei restricții temporare de activitate comercială pe piața internă
  ;

, inclusiv prin intermediul unei restricții temporare de activitate comercială pe piața internă

Amendamentul 47

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3 – litera h a (nouă)

Articolul 6 – alineatul 3 – litera h a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ha) | solicitarea adresată întreprinderilor în cauză de a informa Comisia cu privire la orice participare la proceduri de achiziții publice viitoare în Uniune pentru o perioadă de timp corespunzătoare, dacă valoarea estimată a contractului de achiziții publice se situează sub pragurile stabilite la articolul 27. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ha)

(ha)

solicitarea adresată întreprinderilor în cauză de a informa Comisia cu privire la orice participare la proceduri de achiziții publice viitoare în Uniune pentru o perioadă de timp corespunzătoare, dacă valoarea estimată a contractului de achiziții publice se situează sub pragurile stabilite la articolul 27.

solicitarea adresată întreprinderilor în cauză de a informa Comisia cu privire la orice participare la proceduri de achiziții publice viitoare în Uniune pentru o perioadă de timp corespunzătoare, dacă valoarea estimată a contractului de achiziții publice se situează sub pragurile stabilite la articolul 27.

Amendamentul 48

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3 – litera h b (nouă)

Articolul 6 – alineatul 3 – litera h b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (hb) | obligarea întreprinderilor în cauză să își adapteze structura de guvernanță. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(hb)

(hb)

obligarea întreprinderilor în cauză să își adapteze structura de guvernanță.

obligarea întreprinderilor în cauză să își adapteze structura de guvernanță.

Amendamentul 49

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 4

Articolul 6 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)   Comisia
  poate
  impune obligații de raportare și de transparență. | (4)   Comisia impune obligații de raportare și de transparență. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(4)   Comisia
  poate
  impune obligații de raportare și de transparență.

(4)   Comisia impune obligații de raportare și de transparență.

Amendamentul 50

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 5

Articolul 6 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)
     
  Dacă o întreprindere propune angajamente care remediază pe deplin și în mod eficace denaturarea cauzată pe piața internă, Comisia le poate accepta și le poate conferi caracter obligatoriu pentru întreprindere printr-o decizie privind angajamentele, în conformitate cu articolul 9 alineatul (3). | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(5)
     
  Dacă o întreprindere propune angajamente care remediază pe deplin și în mod eficace denaturarea cauzată pe piața internă, Comisia le poate accepta și le poate conferi caracter obligatoriu pentru întreprindere printr-o decizie privind angajamentele, în conformitate cu articolul 9 alineatul (3).

eliminat

eliminat

Amendamentul 51

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 6

Articolul 6 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6)   În cazul în care întreprinderea în cauză propune rambursarea subvenției străine, inclusiv o rată a dobânzii corespunzătoare, Comisia acceptă o astfel de rambursare cu titlu de angajament dacă se poate asigura că rambursarea este transparentă și
  eficace
  , ținând seama în același timp de riscul de eludare. | (6)   În cazul în care întreprinderea în cauză propune rambursarea subvenției străine, inclusiv o rată a dobânzii corespunzătoare, Comisia acceptă o astfel de rambursare cu titlu de angajament
  numai
  dacă se poate asigura că rambursarea este transparentă
  , eficace
  și
  remediază în mod adecvat efectele de denaturare
  , ținând seama în același timp de riscul de eludare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(6)   În cazul în care întreprinderea în cauză propune rambursarea subvenției străine, inclusiv o rată a dobânzii corespunzătoare, Comisia acceptă o astfel de rambursare cu titlu de angajament dacă se poate asigura că rambursarea este transparentă și
  eficace
  , ținând seama în același timp de riscul de eludare.

(6)   În cazul în care întreprinderea în cauză propune rambursarea subvenției străine, inclusiv o rată a dobânzii corespunzătoare, Comisia acceptă o astfel de rambursare cu titlu de angajament
  numai
  dacă se poate asigura că rambursarea este transparentă
  , eficace
  și
  remediază în mod adecvat efectele de denaturare
  , ținând seama în același timp de riscul de eludare.

Amendamentul 52

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – paragraful 1

Articolul 7 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia poate examina din proprie inițiativă informații din orice sursă cu privire la presupuse subvenții străine cu efect de denaturare. | Comisia poate examina din proprie inițiativă informații din orice sursă
  , inclusiv de la state membre și de la întreprinderi sau de la parteneri sociali la nivelul Uniunii,
  cu privire la presupuse subvenții străine cu efect de denaturare. |
| | Comisia stabilește un punct de contact prin intermediul căruia aceste informații pot fi raportate confidențial. |
| | Comisia informează autoritatea publică cu privire la orice măsuri luate. |
| | Autoritățile publice competente colectează date și fac schimb de date cu Comisia. |
| | Comisia publică orientări privind criteriile de lansare a unei analize din oficiu în termen de 24 de luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia poate examina din proprie inițiativă informații din orice sursă cu privire la presupuse subvenții străine cu efect de denaturare.

Comisia poate examina din proprie inițiativă informații din orice sursă
  , inclusiv de la state membre și de la întreprinderi sau de la parteneri sociali la nivelul Uniunii,
  cu privire la presupuse subvenții străine cu efect de denaturare.

, inclusiv de la state membre și de la întreprinderi sau de la parteneri sociali la nivelul Uniunii,

Comisia stabilește un punct de contact prin intermediul căruia aceste informații pot fi raportate confidențial.

Comisia stabilește un punct de contact prin intermediul căruia aceste informații pot fi raportate confidențial.

Comisia informează autoritatea publică cu privire la orice măsuri luate.

Comisia informează autoritatea publică cu privire la orice măsuri luate.

Autoritățile publice competente colectează date și fac schimb de date cu Comisia.

Autoritățile publice competente colectează date și fac schimb de date cu Comisia.

Comisia publică orientări privind criteriile de lansare a unei analize din oficiu în termen de 24 de luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Comisia publică orientări privind criteriile de lansare a unei analize din oficiu în termen de 24 de luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Amendamentul 53

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 2 – litera b

Articolul 8 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | informează întreprinderea în cauză și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

informează întreprinderea în cauză și

| (b) | informează întreprinderea în cauză și
  , după caz, statele membre;
  și |
| --- | --- |

(b)

informează întreprinderea în cauză și
  , după caz, statele membre;
  și

, după caz, statele membre;

Amendamentul 54

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 3

Articolul 8 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   În cazul în care concluzionează, în urma unei evaluări preliminare, că nu există motive suficiente pentru a iniția investigația aprofundată, fie din cauză că nu există o subvenție străină, fie din cauză că nu există indicii cu privire la o denaturare efectivă sau potențială pe piața internă, Comisia încheie analiza preliminară și informează întreprinderea în cauză. | (3)   În cazul în care concluzionează, în urma unei evaluări preliminare, că nu există motive suficiente pentru a iniția investigația aprofundată, fie din cauză că nu există o subvenție străină, fie din cauză că nu există indicii cu privire la o denaturare efectivă sau potențială pe piața internă, Comisia încheie analiza preliminară și informează întreprinderea
  , statele membre
  în cauză
  și Parlamentul European
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3)   În cazul în care concluzionează, în urma unei evaluări preliminare, că nu există motive suficiente pentru a iniția investigația aprofundată, fie din cauză că nu există o subvenție străină, fie din cauză că nu există indicii cu privire la o denaturare efectivă sau potențială pe piața internă, Comisia încheie analiza preliminară și informează întreprinderea în cauză.

(3)   În cazul în care concluzionează, în urma unei evaluări preliminare, că nu există motive suficiente pentru a iniția investigația aprofundată, fie din cauză că nu există o subvenție străină, fie din cauză că nu există indicii cu privire la o denaturare efectivă sau potențială pe piața internă, Comisia încheie analiza preliminară și informează întreprinderea
  , statele membre
  în cauză
  și Parlamentul European
  .

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2

Articolul 9 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   În cazul în care
  Comisia
  constată că, în conformitate cu articolele 3-5, o subvenție străină denaturează piața internă,
  aceasta poate
  impune măsuri corective („decizie privind măsurile corective”). | (2)   În cazul în care constată că, în conformitate cu articolele 3
  și 4 și fără a aduce atingere articolului
  5, o subvenție străină denaturează piața internă,
  Comisia
  impune măsuri corective („decizie privind măsurile corective”
  ), cu excepția cazului în care acceptă angajamente în conformitate cu alineatul (3
  ). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2)   În cazul în care
  Comisia
  constată că, în conformitate cu articolele 3-5, o subvenție străină denaturează piața internă,
  aceasta poate
  impune măsuri corective („decizie privind măsurile corective”).

(2)   În cazul în care constată că, în conformitate cu articolele 3
  și 4 și fără a aduce atingere articolului
  5, o subvenție străină denaturează piața internă,
  Comisia
  impune măsuri corective („decizie privind măsurile corective”
  ), cu excepția cazului în care acceptă angajamente în conformitate cu alineatul (3
  ).

Amendamentul 56

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 10 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia poate adopta măsuri provizorii în cazul în care: | Comisia poate adopta măsuri provizorii
  , inclusiv în perioada de analiză preliminară,
  în cazul în care: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia poate adopta măsuri provizorii în cazul în care:

Comisia poate adopta măsuri provizorii
  , inclusiv în perioada de analiză preliminară,
  în cazul în care:

, inclusiv în perioada de analiză preliminară,

Amendamentul 57

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 10 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Măsurile provizorii sunt limitate ca durată, dar pot fi prelungite dacă există indicii că se produc în continuare efecte de denaturare sau că există un risc grav de prejudiciere semnificativă sau ireparabilă a concurenței pe piața internă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Măsurile provizorii sunt limitate ca durată, dar pot fi prelungite dacă există indicii că se produc în continuare efecte de denaturare sau că există un risc grav de prejudiciere semnificativă sau ireparabilă a concurenței pe piața internă.

Măsurile provizorii sunt limitate ca durată, dar pot fi prelungite dacă există indicii că se produc în continuare efecte de denaturare sau că există un risc grav de prejudiciere semnificativă sau ireparabilă a concurenței pe piața internă.

Amendamentul 58

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1

Articolul 12 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   
  Comisia poate efectua inspecțiile necesare
  la întreprinderi. | (1)   
  Pentru a-și îndeplini obligațiile care îi sunt atribuite de prezentul regulament, Comisia realizează, dacă este necesar, inspecții
  la întreprinderi. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1)   
  Comisia poate efectua inspecțiile necesare
  la întreprinderi.

(1)   
  Pentru a-și îndeplini obligațiile care îi sunt atribuite de prezentul regulament, Comisia realizează, dacă este necesar, inspecții
  la întreprinderi.

Amendamentul 59

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 2 – litera a

Articolul 12 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | să intre în orice sediu și
  pe
  orice
  teren
  al întreprinderii în cauză; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

să intre în orice sediu și
  pe
  orice
  teren
  al întreprinderii în cauză;

pe

teren

| (a) | să intre în orice sediu
  , pe orice teren
  și
  în
  orice
  mijloc de transport
  al întreprinderii în cauză; |
| --- | --- |

(a)

să intre în orice sediu
  , pe orice teren
  și
  în
  orice
  mijloc de transport
  al întreprinderii în cauză;

, pe orice teren

în

mijloc de transport

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – paragraful 1

Articolul 13 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pentru a-și îndeplini sarcinile care îi sunt atribuite prin prezentul regulament, Comisia poate desfășura inspecții pe teritoriul unei țări terțe, cu condiția ca
  întreprinderea în cauză să își fi dat consimțământul și
  guvernul din țara terță să fi fost informat oficial și să fi fost de acord cu inspecția. Se aplică prin analogie articolul 12 alineatele (1) și (2) și alineatul (3) literele (a) și (b). | Pentru a-și îndeplini sarcinile care îi sunt atribuite prin prezentul regulament, Comisia poate desfășura inspecții pe teritoriul unei țări terțe, cu condiția ca guvernul din țara terță să fi fost informat oficial și să fi fost de acord cu inspecția. Se aplică prin analogie articolul 12 alineatele (1) și (2) și alineatul (3) literele (a) și (b). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Pentru a-și îndeplini sarcinile care îi sunt atribuite prin prezentul regulament, Comisia poate desfășura inspecții pe teritoriul unei țări terțe, cu condiția ca
  întreprinderea în cauză să își fi dat consimțământul și
  guvernul din țara terță să fi fost informat oficial și să fi fost de acord cu inspecția. Se aplică prin analogie articolul 12 alineatele (1) și (2) și alineatul (3) literele (a) și (b).

întreprinderea în cauză să își fi dat consimțământul și

Pentru a-și îndeplini sarcinile care îi sunt atribuite prin prezentul regulament, Comisia poate desfășura inspecții pe teritoriul unei țări terțe, cu condiția ca guvernul din țara terță să fi fost informat oficial și să fi fost de acord cu inspecția. Se aplică prin analogie articolul 12 alineatele (1) și (2) și alineatul (3) literele (a) și (b).

Amendamentul 61

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 15 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Prin decizie, Comisia
  poate
  impune amenzi și penalități cu titlu cominatoriu în cazul în care întreprinderea
  în cauză
  sau o asociație de întreprinderi, în mod intenționat sau din neglijență: | 1.   Prin decizie, Comisia impune amenzi și penalități cu titlu cominatoriu în cazul în care întreprinderea sau o asociație de întreprinderi
  în cauză
  , în mod intenționat sau din neglijență: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1)   Prin decizie, Comisia
  poate
  impune amenzi și penalități cu titlu cominatoriu în cazul în care întreprinderea
  în cauză
  sau o asociație de întreprinderi, în mod intenționat sau din neglijență:

1.   Prin decizie, Comisia impune amenzi și penalități cu titlu cominatoriu în cazul în care întreprinderea sau o asociație de întreprinderi
  în cauză
  , în mod intenționat sau din neglijență:

Amendamentul 62

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 5 – partea introductivă

Articolul 15 – alineatul 5 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)   În cazul în care întreprinderea în cauză nu respectă o decizie privind angajamentele, adoptată în temeiul articolului 9 alineatul (3), o decizie prin care sunt dispuse măsuri provizorii, adoptată în temeiul articolului 10, sau o decizie prin care sunt impuse măsuri corective, adoptată în temeiul articolului 9 alineatul (2), Comisia poate impune prin decizie: | 5.   În cazul în care întreprinderea
  sau o asociație de întreprinderi
  în cauză nu respectă o decizie privind angajamentele, adoptată în temeiul articolului 9 alineatul (3), o decizie prin care sunt dispuse măsuri provizorii, adoptată în temeiul articolului 10, sau o decizie prin care sunt impuse măsuri corective, adoptată în temeiul articolului 9 alineatul (2), Comisia poate impune prin decizie: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(5)   În cazul în care întreprinderea în cauză nu respectă o decizie privind angajamentele, adoptată în temeiul articolului 9 alineatul (3), o decizie prin care sunt dispuse măsuri provizorii, adoptată în temeiul articolului 10, sau o decizie prin care sunt impuse măsuri corective, adoptată în temeiul articolului 9 alineatul (2), Comisia poate impune prin decizie:

5.   În cazul în care întreprinderea
  sau o asociație de întreprinderi
  în cauză nu respectă o decizie privind angajamentele, adoptată în temeiul articolului 9 alineatul (3), o decizie prin care sunt dispuse măsuri provizorii, adoptată în temeiul articolului 10, sau o decizie prin care sunt impuse măsuri corective, adoptată în temeiul articolului 9 alineatul (2), Comisia poate impune prin decizie:

Amendamentul 63

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 3 – litera a

Articolul 18 – alineatul 3 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | întreprinderea achiziționată sau cel puțin una dintre întreprinderile implicate în fuziune este stabilită în Uniune și realizează în Uniune o cifră totală de afaceri de cel puțin
  500
  de milioane EUR și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

întreprinderea achiziționată sau cel puțin una dintre întreprinderile implicate în fuziune este stabilită în Uniune și realizează în Uniune o cifră totală de afaceri de cel puțin
  500
  de milioane EUR și

500

| (a) | întreprinderea achiziționată sau cel puțin una dintre întreprinderile implicate în fuziune este stabilită în Uniune și realizează în Uniune o cifră totală de afaceri de cel puțin
  400
  de milioane EUR și |
| --- | --- |

(a)

întreprinderea achiziționată sau cel puțin una dintre întreprinderile implicate în fuziune este stabilită în Uniune și realizează în Uniune o cifră totală de afaceri de cel puțin
  400
  de milioane EUR și

400

Amendamentul 64

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 3 – litera b

Articolul 18 – alineatul 3 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | întreprinderile
  în cauză
  au încasat
  de
  la
  țări terțe, în ultimii trei ani calendaristici de dinaintea notificării, o contribuție financiară totală de peste 50 de milioane EUR. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

întreprinderile
  în cauză
  au încasat
  de
  la
  țări terțe, în ultimii trei ani calendaristici de dinaintea notificării, o contribuție financiară totală de peste 50 de milioane EUR.

întreprinderile

au încasat

la

| (b) | tuturor întreprinderilor
  în cauză
  le-a fost acordată
  de
  către
  țări terțe, în ultimii trei ani calendaristici de dinaintea notificării, o contribuție financiară totală de peste 50 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(b)

tuturor întreprinderilor
  în cauză
  le-a fost acordată
  de
  către
  țări terțe, în ultimii trei ani calendaristici de dinaintea notificării, o contribuție financiară totală de peste 50 de milioane EUR.

tuturor întreprinderilor

le-a fost acordată

către

Amendamentul 65

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 4 – litera a

Articolul 18 – alineatul 4 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | întreprinderea comună
  însăși sau una dintre întreprinderile-mamă ale acesteia
  este stabilită în Uniune și realizează în Uniune o cifră totală de afaceri de cel puțin
  500
  de milioane EUR; și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

întreprinderea comună
  însăși sau una dintre întreprinderile-mamă ale acesteia
  este stabilită în Uniune și realizează în Uniune o cifră totală de afaceri de cel puțin
  500
  de milioane EUR; și

însăși sau una dintre întreprinderile-mamă ale acesteia

500

| (a) | întreprinderea comună este stabilită în Uniune și realizează în Uniune o cifră totală de afaceri de cel puțin
  400
  de milioane EUR; și |
| --- | --- |

(a)

întreprinderea comună este stabilită în Uniune și realizează în Uniune o cifră totală de afaceri de cel puțin
  400
  de milioane EUR; și

400

Amendamentul 66

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 4 – litera b

Articolul 18 – alineatul 4 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | întreprinderea comună însăși
  și
  întreprinderile-mamă
  ale acesteia
  au încasat
  de
  la
  țări terțe, în ultimii trei ani calendaristici de dinaintea notificării, o contribuție financiară totală de peste 50 de milioane EUR. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

întreprinderea comună însăși
  și
  întreprinderile-mamă
  ale acesteia
  au încasat
  de
  la
  țări terțe, în ultimii trei ani calendaristici de dinaintea notificării, o contribuție financiară totală de peste 50 de milioane EUR.

întreprinderea comună însăși

întreprinderile-mamă

au încasat

la

| (b) | întreprinderii comune înseși
  și
  întreprinderilor-mamă
  ale acesteia
  le-a fost acordată
  de
  către
  țări terțe, în ultimii trei ani calendaristici de dinaintea notificării, o contribuție financiară totală de peste 50 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(b)

întreprinderii comune înseși
  și
  întreprinderilor-mamă
  ale acesteia
  le-a fost acordată
  de
  către
  țări terțe, în ultimii trei ani calendaristici de dinaintea notificării, o contribuție financiară totală de peste 50 de milioane EUR.

întreprinderii comune înseși

întreprinderilor-mamă

le-a fost acordată

către

Amendamentul 67

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 4

Articolul 19 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)   Dacă întreprinderile în cauză nu își îndeplinesc obligația de notificare, Comisia
  poate examina
  o concentrare economică supusă obligației de notificare în conformitate cu prezentul regulament, solicitând notificarea concentrării economice respective. În acest caz, Comisia nu este obligată să respecte termenele menționate la articolul 23 alineatele (1) și (4). | (4)   Dacă întreprinderile în cauză nu își îndeplinesc obligația de notificare, Comisia
  examinează
  o concentrare economică supusă obligației de notificare în conformitate cu prezentul regulament, solicitând notificarea concentrării economice respective. În acest caz, Comisia nu este obligată să respecte termenele menționate la articolul 23 alineatele (1) și (4). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(4)   Dacă întreprinderile în cauză nu își îndeplinesc obligația de notificare, Comisia
  poate examina
  o concentrare economică supusă obligației de notificare în conformitate cu prezentul regulament, solicitând notificarea concentrării economice respective. În acest caz, Comisia nu este obligată să respecte termenele menționate la articolul 23 alineatele (1) și (4).

(4)   Dacă întreprinderile în cauză nu își îndeplinesc obligația de notificare, Comisia
  examinează
  o concentrare economică supusă obligației de notificare în conformitate cu prezentul regulament, solicitând notificarea concentrării economice respective. În acest caz, Comisia nu este obligată să respecte termenele menționate la articolul 23 alineatele (1) și (4).

Amendamentul 68

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 5

Articolul 19 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)   Comisia poate solicita notificarea prealabilă a oricărei concentrări economice care nu este o concentrare economică supusă obligației de notificare în înțelesul articolului 18, în orice moment înainte de punerea sa în aplicare, atunci când suspectează că este posibil ca
  întreprinderile
  în cauză să
  fi beneficiat de
  subvenții străine în ultimii trei ani de dinaintea concentrării economice. În sensul prezentului regulament, se consideră că respectiva concentrare economică este o concentrare supusă obligației de notificare. | (5)   Comisia poate solicita notificarea prealabilă a oricărei concentrări economice care nu este o concentrare economică supusă obligației de notificare în înțelesul articolului 18, în orice moment înainte de punerea sa în aplicare, atunci când suspectează că este posibil ca
  întreprinderilor
  în cauză să
  li se fi acordat
  subvenții străine în ultimii trei ani de dinaintea concentrării economice. În sensul prezentului regulament, se consideră că respectiva concentrare economică este o concentrare supusă obligației de notificare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(5)   Comisia poate solicita notificarea prealabilă a oricărei concentrări economice care nu este o concentrare economică supusă obligației de notificare în înțelesul articolului 18, în orice moment înainte de punerea sa în aplicare, atunci când suspectează că este posibil ca
  întreprinderile
  în cauză să
  fi beneficiat de
  subvenții străine în ultimii trei ani de dinaintea concentrării economice. În sensul prezentului regulament, se consideră că respectiva concentrare economică este o concentrare supusă obligației de notificare.

(5)   Comisia poate solicita notificarea prealabilă a oricărei concentrări economice care nu este o concentrare economică supusă obligației de notificare în înțelesul articolului 18, în orice moment înainte de punerea sa în aplicare, atunci când suspectează că este posibil ca
  întreprinderilor
  în cauză să
  li se fi acordat
  subvenții străine în ultimii trei ani de dinaintea concentrării economice. În sensul prezentului regulament, se consideră că respectiva concentrare economică este o concentrare supusă obligației de notificare.

Amendamentul 69

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2

Articolul 27 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   În sensul articolului 28, se consideră că există o contribuție financiară străină supusă obligației de notificare în cadrul unei proceduri de achiziții publice din UE atunci când valoarea estimată a achiziției publice respective este mai mare sau egală cu
  250
   de milioane EUR. | (2)   În sensul articolului 28
  din prezentul regulament
  , se consideră că există o contribuție financiară străină supusă obligației de notificare în cadrul unei proceduri de achiziții publice din UE atunci când valoarea estimată
  totală
  a achiziției publice respective
  , calculată în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolul 5 din Directiva 2014/24/UE și la articolul 16 din Directiva 2014/25/UE,
  este mai mare sau egală cu
  200
   de milioane EUR. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2)   În sensul articolului 28, se consideră că există o contribuție financiară străină supusă obligației de notificare în cadrul unei proceduri de achiziții publice din UE atunci când valoarea estimată a achiziției publice respective este mai mare sau egală cu
  250
   de milioane EUR.

(2)   În sensul articolului 28
  din prezentul regulament
  , se consideră că există o contribuție financiară străină supusă obligației de notificare în cadrul unei proceduri de achiziții publice din UE atunci când valoarea estimată
  totală
  a achiziției publice respective
  , calculată în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolul 5 din Directiva 2014/24/UE și la articolul 16 din Directiva 2014/25/UE,
  este mai mare sau egală cu
  200
   de milioane EUR.

Amendamentul 70

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 2

Articolul 28 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Obligația de notificare a contribuțiilor financiare străine în temeiul prezentului alineat este aplicabilă și operatorilor economici, grupurilor de operatori economici menționați la articolul 26 alineatul (2) din Directiva 2014/23/UE, la articolul 19 alineatul (2) din Directiva 2014/24/UE și la articolul 37 alineatul (2) din Directiva 2014/25/UE, principalilor subcontractanți și principalilor furnizori. Se consideră că un subcontractant sau un furnizor este principal atunci când
  prin participarea acestuia se asigură elementele esențiale ale executării contractului și, în orice caz, atunci când
  ponderea economică a contribuției sale depășește
  30
   % din valoarea estimată a contractului. | (2)   Obligația de notificare a contribuțiilor financiare străine în temeiul prezentului alineat este aplicabilă și operatorilor economici, grupurilor de operatori economici menționați la articolul 26 alineatul (2) din Directiva 2014/23/UE, la articolul 19 alineatul (2) din Directiva 2014/24/UE și la articolul 37 alineatul (2) din Directiva 2014/25/UE, principalilor subcontractanți și principalilor furnizori. Se consideră că un subcontractant sau un furnizor este principal atunci când ponderea economică a contribuției sale depășește
  20
   % din valoarea estimată a contractului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2)   Obligația de notificare a contribuțiilor financiare străine în temeiul prezentului alineat este aplicabilă și operatorilor economici, grupurilor de operatori economici menționați la articolul 26 alineatul (2) din Directiva 2014/23/UE, la articolul 19 alineatul (2) din Directiva 2014/24/UE și la articolul 37 alineatul (2) din Directiva 2014/25/UE, principalilor subcontractanți și principalilor furnizori. Se consideră că un subcontractant sau un furnizor este principal atunci când
  prin participarea acestuia se asigură elementele esențiale ale executării contractului și, în orice caz, atunci când
  ponderea economică a contribuției sale depășește
  30
   % din valoarea estimată a contractului.

(2)   Obligația de notificare a contribuțiilor financiare străine în temeiul prezentului alineat este aplicabilă și operatorilor economici, grupurilor de operatori economici menționați la articolul 26 alineatul (2) din Directiva 2014/23/UE, la articolul 19 alineatul (2) din Directiva 2014/24/UE și la articolul 37 alineatul (2) din Directiva 2014/25/UE, principalilor subcontractanți și principalilor furnizori. Se consideră că un subcontractant sau un furnizor este principal atunci când ponderea economică a contribuției sale depășește
  20
   % din valoarea estimată a contractului.

Amendamentul 71

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 3

Articolul 28 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   În cazul grupurilor de operatori economici, al subcontractanților principali și al furnizorilor principali, notificarea se transmite de către operatorul economic coordonator. | (3)   În cazul grupurilor de operatori economici, al subcontractanților principali și al furnizorilor principali, notificarea se transmite de către operatorul economic coordonator.
  Operatorul economic principal nu este responsabil pentru informațiile oferite de principalii săi subcontractanți sau furnizori. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3)   În cazul grupurilor de operatori economici, al subcontractanților principali și al furnizorilor principali, notificarea se transmite de către operatorul economic coordonator.

(3)   În cazul grupurilor de operatori economici, al subcontractanților principali și al furnizorilor principali, notificarea se transmite de către operatorul economic coordonator.
  Operatorul economic principal nu este responsabil pentru informațiile oferite de principalii săi subcontractanți sau furnizori.

Amendamentul 72

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 6

Articolul 28 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6)   În cazul în care suspectează că este posibil ca
  o întreprindere
  să fi
  beneficiat de
  subvenții străine în ultimii trei ani de dinaintea depunerii ofertei sau a cererii de participare la procedura de achiziții publice, Comisia poate solicita notificarea contribuțiilor financiare străine încasate de întreprinderea respectivă în cadrul oricărei proceduri de achiziții publice, care nu sunt supuse obligației de notificare în temeiul articolului 27 alineatul (2) sau nu intră în domeniul de aplicare al alineatului (5) de la prezentul articol, în orice moment înainte de atribuirea contractului. Odată ce Comisia a solicitat notificarea unei astfel de contribuții financiare, se consideră că aceasta este o contribuție financiară străină supusă obligației de notificare în cadrul unei proceduri de achiziții publice. | (6)   În cazul în care suspectează că este posibil ca
  unei întreprinderi
  să
  îi
  fi
  fost acordate
  subvenții străine în ultimii trei ani de dinaintea depunerii ofertei sau a cererii de participare la procedura de achiziții publice, Comisia poate solicita notificarea contribuțiilor financiare străine încasate de întreprinderea respectivă în cadrul oricărei proceduri de achiziții publice, care nu sunt supuse obligației de notificare în temeiul articolului 27 alineatul (2) sau nu intră în domeniul de aplicare al alineatului (5) de la prezentul articol, în orice moment înainte de atribuirea contractului. Odată ce Comisia a solicitat notificarea unei astfel de contribuții financiare, se consideră că aceasta este o contribuție financiară străină supusă obligației de notificare în cadrul unei proceduri de achiziții publice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(6)   În cazul în care suspectează că este posibil ca
  o întreprindere
  să fi
  beneficiat de
  subvenții străine în ultimii trei ani de dinaintea depunerii ofertei sau a cererii de participare la procedura de achiziții publice, Comisia poate solicita notificarea contribuțiilor financiare străine încasate de întreprinderea respectivă în cadrul oricărei proceduri de achiziții publice, care nu sunt supuse obligației de notificare în temeiul articolului 27 alineatul (2) sau nu intră în domeniul de aplicare al alineatului (5) de la prezentul articol, în orice moment înainte de atribuirea contractului. Odată ce Comisia a solicitat notificarea unei astfel de contribuții financiare, se consideră că aceasta este o contribuție financiară străină supusă obligației de notificare în cadrul unei proceduri de achiziții publice.

(6)   În cazul în care suspectează că este posibil ca
  unei întreprinderi
  să
  îi
  fi
  fost acordate
  subvenții străine în ultimii trei ani de dinaintea depunerii ofertei sau a cererii de participare la procedura de achiziții publice, Comisia poate solicita notificarea contribuțiilor financiare străine încasate de întreprinderea respectivă în cadrul oricărei proceduri de achiziții publice, care nu sunt supuse obligației de notificare în temeiul articolului 27 alineatul (2) sau nu intră în domeniul de aplicare al alineatului (5) de la prezentul articol, în orice moment înainte de atribuirea contractului. Odată ce Comisia a solicitat notificarea unei astfel de contribuții financiare, se consideră că aceasta este o contribuție financiară străină supusă obligației de notificare în cadrul unei proceduri de achiziții publice.

Amendamentul 73

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 29 – alineatul 2

Articolul 29 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Comisia
  efectuează o analiză
  preliminară în termen de cel mult
  60
  de zile de la primirea notificării. | (2)   Comisia
  își finalizează analiza
  preliminară în termen de cel mult
  40
  de zile de la primirea notificării. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2)   Comisia
  efectuează o analiză
  preliminară în termen de cel mult
  60
  de zile de la primirea notificării.

(2)   Comisia
  își finalizează analiza
  preliminară în termen de cel mult
  40
  de zile de la primirea notificării.

Amendamentul 74

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 29 – alineatul 4

Articolul 29 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)   Comisia poate adopta o decizie de încheiere a investigației aprofundate în termen de cel mult
  200
  de zile de la primirea notificării. În cazuri excepționale, acest termen poate fi prelungit după consultarea autorității contractante sau a entității contractante în cauză. | (4)   Comisia poate adopta o decizie de încheiere a investigației aprofundate în termen de cel mult
  120
  de zile de la primirea notificării. În cazuri excepționale, acest termen poate fi prelungit
  cu 20 de zile
  după consultarea autorității contractante sau a entității contractante în cauză. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(4)   Comisia poate adopta o decizie de încheiere a investigației aprofundate în termen de cel mult
  200
  de zile de la primirea notificării. În cazuri excepționale, acest termen poate fi prelungit după consultarea autorității contractante sau a entității contractante în cauză.

(4)   Comisia poate adopta o decizie de încheiere a investigației aprofundate în termen de cel mult
  120
  de zile de la primirea notificării. În cazuri excepționale, acest termen poate fi prelungit
  cu 20 de zile
  după consultarea autorității contractante sau a entității contractante în cauză.

Amendamentul 75

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 3

Articolul 31 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Contractul poate fi atribuit unei întreprinderi care transmite o declarație în temeiul articolului 28 înainte de adoptarea, de către Comisie, a oricăreia dintre deciziile menționate la articolul 30 sau înainte de expirarea termenului prevăzut la articolul 29 alineatul (4) numai dacă, în urma evaluării ofertelor, s-a stabilit că întreprinderea în cauză a depus, în orice caz, oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic. | (3)   Contractul poate fi atribuit unei întreprinderi care transmite o declarație în temeiul articolului 28 înainte de adoptarea, de către Comisie, a oricăreia dintre deciziile menționate la articolul 30 sau înainte de expirarea termenului prevăzut la articolul 29 alineatul (4)
  din prezentul regulament
  numai dacă, în urma evaluării ofertelor, s-a stabilit că întreprinderea în cauză a depus, în orice caz, oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic
  , potrivit definiției de la articolul 67 alineatul (2) din Directiva 2014/24/UE și de la articolul 82 alineatul (2) din Directiva 2014/25/UE. Pot fi raportate Comisiei informații despre la subvențiile străine care denaturează concurența, inclusiv orice suspiciune că ar fi fost depusă o declarație falsă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3)   Contractul poate fi atribuit unei întreprinderi care transmite o declarație în temeiul articolului 28 înainte de adoptarea, de către Comisie, a oricăreia dintre deciziile menționate la articolul 30 sau înainte de expirarea termenului prevăzut la articolul 29 alineatul (4) numai dacă, în urma evaluării ofertelor, s-a stabilit că întreprinderea în cauză a depus, în orice caz, oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic.

(3)   Contractul poate fi atribuit unei întreprinderi care transmite o declarație în temeiul articolului 28 înainte de adoptarea, de către Comisie, a oricăreia dintre deciziile menționate la articolul 30 sau înainte de expirarea termenului prevăzut la articolul 29 alineatul (4)
  din prezentul regulament
  numai dacă, în urma evaluării ofertelor, s-a stabilit că întreprinderea în cauză a depus, în orice caz, oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic
  , potrivit definiției de la articolul 67 alineatul (2) din Directiva 2014/24/UE și de la articolul 82 alineatul (2) din Directiva 2014/25/UE. Pot fi raportate Comisiei informații despre la subvențiile străine care denaturează concurența, inclusiv orice suspiciune că ar fi fost depusă o declarație falsă.

Amendamentul 76

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 6

Articolul 31 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6)   În toate cazurile, autoritatea contractantă sau entitatea contractantă informează Comisia cu privire la orice decizie referitoare la rezultatul procedurii de achiziții publice. | (6)   În toate cazurile, autoritatea contractantă sau entitatea contractantă informează Comisia
  fără întârzieri nejustificate
  cu privire la orice decizie referitoare la rezultatul procedurii de achiziții publice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(6)   În toate cazurile, autoritatea contractantă sau entitatea contractantă informează Comisia cu privire la orice decizie referitoare la rezultatul procedurii de achiziții publice.

(6)   În toate cazurile, autoritatea contractantă sau entitatea contractantă informează Comisia
  fără întârzieri nejustificate
  cu privire la orice decizie referitoare la rezultatul procedurii de achiziții publice.

Amendamentul 77

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 7

Articolul 31 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7)   Se respectă principiile care reglementează
  achizițiile
  publice, inclusiv proporționalitatea, nediscriminarea, egalitatea de tratament și transparența,
  în ceea ce privește
  toate întreprinderile implicate în procedura de achiziții publice. Investigarea subvențiilor străine în temeiul prezentului regulament nu poate să aibă drept rezultat tratarea întreprinderii în cauză de către autoritatea contractantă sau de către entitatea contractantă într-un mod contrar acestor principii. | (7)   Se respectă principiile care reglementează
  procedurile de achiziții
  publice, inclusiv proporționalitatea, nediscriminarea, egalitatea de tratament și transparența,
  precum și respectarea obligațiilor legate de legislația și standardele aplicabile din domeniul mediului, social și al muncii, în raport cu
  toate întreprinderile implicate în procedura de achiziții publice. Investigarea subvențiilor străine în temeiul prezentului regulament nu poate să aibă drept rezultat tratarea întreprinderii în cauză de către autoritatea contractantă sau de către entitatea contractantă într-un mod contrar acestor principii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(7)   Se respectă principiile care reglementează
  achizițiile
  publice, inclusiv proporționalitatea, nediscriminarea, egalitatea de tratament și transparența,
  în ceea ce privește
  toate întreprinderile implicate în procedura de achiziții publice. Investigarea subvențiilor străine în temeiul prezentului regulament nu poate să aibă drept rezultat tratarea întreprinderii în cauză de către autoritatea contractantă sau de către entitatea contractantă într-un mod contrar acestor principii.

(7)   Se respectă principiile care reglementează
  procedurile de achiziții
  publice, inclusiv proporționalitatea, nediscriminarea, egalitatea de tratament și transparența,
  precum și respectarea obligațiilor legate de legislația și standardele aplicabile din domeniul mediului, social și al muncii, în raport cu
  toate întreprinderile implicate în procedura de achiziții publice. Investigarea subvențiilor străine în temeiul prezentului regulament nu poate să aibă drept rezultat tratarea întreprinderii în cauză de către autoritatea contractantă sau de către entitatea contractantă într-un mod contrar acestor principii.

Amendamentul 78

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 32 – alineatul 2

Articolul 32 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   În plus, Comisia poate impune întreprinderilor în cauză, prin decizie, amenzi care nu depășesc 1 % din cifra totală de afaceri realizată de acestea în exercițiul financiar precedent, atunci când, în mod intenționat sau din neglijență, întreprinderile furnizează informații incorecte sau înșelătoare într-o notificare
  transmisă
  în temeiul articolului 28 sau într-o completare la
  aceasta
  . | 2.   În plus, Comisia poate impune întreprinderilor în cauză, prin decizie, amenzi care nu depășesc 1 % din cifra totală de afaceri realizată de acestea în exercițiul financiar precedent, atunci când, în mod intenționat sau din neglijență, întreprinderile furnizează informații incorecte sau înșelătoare într-o notificare
  și declarații transmise
  în temeiul articolului 28 sau într-o completare la
  acestea
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2)   În plus, Comisia poate impune întreprinderilor în cauză, prin decizie, amenzi care nu depășesc 1 % din cifra totală de afaceri realizată de acestea în exercițiul financiar precedent, atunci când, în mod intenționat sau din neglijență, întreprinderile furnizează informații incorecte sau înșelătoare într-o notificare
  transmisă
  în temeiul articolului 28 sau într-o completare la
  aceasta
  .

2.   În plus, Comisia poate impune întreprinderilor în cauză, prin decizie, amenzi care nu depășesc 1 % din cifra totală de afaceri realizată de acestea în exercițiul financiar precedent, atunci când, în mod intenționat sau din neglijență, întreprinderile furnizează informații incorecte sau înșelătoare într-o notificare
  și declarații transmise
  în temeiul articolului 28 sau într-o completare la
  acestea
  .

Amendamentul 79

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 33 – alineatul 1

Articolul 33 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Este posibil ca o contribuție financiară notificată în contextul unei concentrări economice în temeiul articolului 19 să fie relevantă și să fie reevaluată în raport cu o altă activitate economică. | 1.   Este posibil ca o contribuție financiară notificată în contextul unei concentrări economice în temeiul articolului 19 să fie relevantă și să fie reevaluată în
  temeiul prezentului regulament în
  raport cu o altă activitate economică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1)   Este posibil ca o contribuție financiară notificată în contextul unei concentrări economice în temeiul articolului 19 să fie relevantă și să fie reevaluată în raport cu o altă activitate economică.

1.   Este posibil ca o contribuție financiară notificată în contextul unei concentrări economice în temeiul articolului 19 să fie relevantă și să fie reevaluată în
  temeiul prezentului regulament în
  raport cu o altă activitate economică.

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 33 – alineatul 2

Articolul 33 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Este posibil ca o contribuție financiară notificată în contextul unei proceduri de achiziții publice în temeiul articolului 28 să fie relevantă și să fie reevaluată în raport cu o altă activitate economică. | 2.   Este posibil ca o contribuție financiară notificată în contextul unei proceduri de achiziții publice în temeiul articolului 28 să fie relevantă și să fie reevaluată în
  temeiul prezentului regulament în
  raport cu o altă activitate economică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2)   Este posibil ca o contribuție financiară notificată în contextul unei proceduri de achiziții publice în temeiul articolului 28 să fie relevantă și să fie reevaluată în raport cu o altă activitate economică.

2.   Este posibil ca o contribuție financiară notificată în contextul unei proceduri de achiziții publice în temeiul articolului 28 să fie relevantă și să fie reevaluată în
  temeiul prezentului regulament în
  raport cu o altă activitate economică.

Amendamentul 81

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 1

Articolul 34 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   În cazul în care informațiile disponibile justifică apariția unei suspiciuni rezonabile că subvențiile străine dintr-un anumit sector, pentru un anumit tip de activitate economică sau bazate pe un anumit instrument de subvenționare pot denatura piața internă, Comisia
  poate efectua
  o investigație de piață cu privire la sectorul respectiv, la tipul specific de activitate economică sau la utilizarea instrumentului de subvenționare în cauză. Pe parcursul investigației de piață, Comisia
  poate solicita
  întreprinderilor sau asociațiilor de întreprinderi în cauză să furnizeze informațiile necesare și poate efectua inspecțiile necesare. De asemenea, Comisia poate solicita statului membru sau țării terțe implicate să furnizeze informații. | (1)   În cazul în care informațiile disponibile justifică apariția unei suspiciuni rezonabile că subvențiile străine dintr-un anumit sector, pentru un anumit tip de activitate economică sau bazate pe un anumit instrument de subvenționare pot denatura piața internă, Comisia
  efectuează
  o investigație de piață cu privire la sectorul respectiv, la tipul specific de activitate economică sau la utilizarea instrumentului de subvenționare în cauză. Pe parcursul investigației de piață, Comisia
  solicită
  întreprinderilor sau asociațiilor de întreprinderi în cauză să furnizeze informațiile necesare și poate efectua inspecțiile necesare. De asemenea, Comisia poate solicita statului membru sau țării terțe implicate să furnizeze informații. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1)   În cazul în care informațiile disponibile justifică apariția unei suspiciuni rezonabile că subvențiile străine dintr-un anumit sector, pentru un anumit tip de activitate economică sau bazate pe un anumit instrument de subvenționare pot denatura piața internă, Comisia
  poate efectua
  o investigație de piață cu privire la sectorul respectiv, la tipul specific de activitate economică sau la utilizarea instrumentului de subvenționare în cauză. Pe parcursul investigației de piață, Comisia
  poate solicita
  întreprinderilor sau asociațiilor de întreprinderi în cauză să furnizeze informațiile necesare și poate efectua inspecțiile necesare. De asemenea, Comisia poate solicita statului membru sau țării terțe implicate să furnizeze informații.

(1)   În cazul în care informațiile disponibile justifică apariția unei suspiciuni rezonabile că subvențiile străine dintr-un anumit sector, pentru un anumit tip de activitate economică sau bazate pe un anumit instrument de subvenționare pot denatura piața internă, Comisia
  efectuează
  o investigație de piață cu privire la sectorul respectiv, la tipul specific de activitate economică sau la utilizarea instrumentului de subvenționare în cauză. Pe parcursul investigației de piață, Comisia
  solicită
  întreprinderilor sau asociațiilor de întreprinderi în cauză să furnizeze informațiile necesare și poate efectua inspecțiile necesare. De asemenea, Comisia poate solicita statului membru sau țării terțe implicate să furnizeze informații.

Amendamentul 82

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 2

Articolul 34 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Comisia
  poate publica
  un raport cu privire la rezultatele investigației sale de piață privind anumite sectoare ale economiei, anumite tipuri de activități economice sau instrumente specifice de subvenționare și poate invita părțile interesate să formuleze observații. | (2)   Comisia
  publică, după caz,
  un raport cu privire la rezultatele investigației sale de piață privind anumite sectoare ale economiei, anumite tipuri de activități economice sau instrumente specifice de subvenționare și poate invita părțile interesate să formuleze observații. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2)   Comisia
  poate publica
  un raport cu privire la rezultatele investigației sale de piață privind anumite sectoare ale economiei, anumite tipuri de activități economice sau instrumente specifice de subvenționare și poate invita părțile interesate să formuleze observații.

(2)   Comisia
  publică, după caz,
  un raport cu privire la rezultatele investigației sale de piață privind anumite sectoare ale economiei, anumite tipuri de activități economice sau instrumente specifice de subvenționare și poate invita părțile interesate să formuleze observații.

Amendamentul 83

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 34 a (nou)

Articolul 34 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 34a |
| | Dialogul cu țările terțe |
| | (1)
     
  Dacă, în urma unei investigații de piață efectuate în temeiul articolului 34, Comisia descoperă existența unor subvenții străine cu efect de denaturare sistemică sau dacă alte informații disponibile justifică o suspiciune rezonabilă cu privire la existența unor astfel de subvenții, Comisia, în numele Uniunii, se poate angaja într-un dialog cu țara terță în cauză pentru a explora opțiunile care vizează încetarea sau modificarea subvențiilor în vederea eliminării efectelor lor de denaturare pe piața internă. |
| | (2)
     
  Acest dialog nu împiedică Comisia să ia și alte măsuri prevăzute de prezentul regulament, inclusiv lansarea sau continuarea investigațiilor sau aplicarea de măsuri provizorii sau corective. |
| | (3)
     
  Comisia poate încerca să obțină încetarea sau modificarea subvențiilor cu efect de denaturare sistemică și prin sesizarea oricărui forum internațional competent cu privire la acest aspect. |
| | (4)
     
  Comisia poate iniția consultări sau cooperări, în numele Uniunii, cu orice altă țară terță afectată de aceleași subvenții cu efect de denaturare sistemică sau cu orice țară terță interesată, cu scopul de a obține încetarea sau modificarea subvențiilor. Aceasta poate implica, după caz, coordonarea în cadrul forumurilor internaționale relevante și coordonarea ca răspuns la subvențiile cu efect de denaturare sistemică. |
| | (5)
     
  Comisia informează fără întârziere Parlamentul European și Consiliul cu privire la evoluțiile relevante. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 34a

Articolul 34a

Dialogul cu țările terțe

Dialogul cu țările terțe

(1)
     
  Dacă, în urma unei investigații de piață efectuate în temeiul articolului 34, Comisia descoperă existența unor subvenții străine cu efect de denaturare sistemică sau dacă alte informații disponibile justifică o suspiciune rezonabilă cu privire la existența unor astfel de subvenții, Comisia, în numele Uniunii, se poate angaja într-un dialog cu țara terță în cauză pentru a explora opțiunile care vizează încetarea sau modificarea subvențiilor în vederea eliminării efectelor lor de denaturare pe piața internă.

(2)
     
  Acest dialog nu împiedică Comisia să ia și alte măsuri prevăzute de prezentul regulament, inclusiv lansarea sau continuarea investigațiilor sau aplicarea de măsuri provizorii sau corective.

(3)
     
  Comisia poate încerca să obțină încetarea sau modificarea subvențiilor cu efect de denaturare sistemică și prin sesizarea oricărui forum internațional competent cu privire la acest aspect.

(4)
     
  Comisia poate iniția consultări sau cooperări, în numele Uniunii, cu orice altă țară terță afectată de aceleași subvenții cu efect de denaturare sistemică sau cu orice țară terță interesată, cu scopul de a obține încetarea sau modificarea subvențiilor. Aceasta poate implica, după caz, coordonarea în cadrul forumurilor internaționale relevante și coordonarea ca răspuns la subvențiile cu efect de denaturare sistemică.

(5)
     
  Comisia informează fără întârziere Parlamentul European și Consiliul cu privire la evoluțiile relevante.

Amendamentul 84

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 35 – alineatul 1

Articolul 35 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Competențele conferite Comisiei în temeiul articolului 9 sunt supuse unui termen de prescripție de zece ani, începând cu data la care întreprinderii în cauză i s-a acordat o subvenție străină. Orice acțiune întreprinsă de Comisie în temeiul articolului 8, 11, 12 sau
  13
  cu privire la o subvenție străină întrerupe termenul de prescripție. După fiecare întrerupere începe să curgă un nou termen de prescripție. | (1)   Competențele conferite Comisiei în temeiul articolului 9 sunt supuse unui termen de prescripție de zece ani, începând cu data la care întreprinderii în cauză i s-a acordat o subvenție străină. Orice acțiune întreprinsă de Comisie în temeiul articolului 8, 11, 12
  , 13
  sau
  34
  cu privire la o subvenție străină întrerupe termenul de prescripție. După fiecare întrerupere începe să curgă un nou termen de prescripție. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1)   Competențele conferite Comisiei în temeiul articolului 9 sunt supuse unui termen de prescripție de zece ani, începând cu data la care întreprinderii în cauză i s-a acordat o subvenție străină. Orice acțiune întreprinsă de Comisie în temeiul articolului 8, 11, 12 sau
  13
  cu privire la o subvenție străină întrerupe termenul de prescripție. După fiecare întrerupere începe să curgă un nou termen de prescripție.

(1)   Competențele conferite Comisiei în temeiul articolului 9 sunt supuse unui termen de prescripție de zece ani, începând cu data la care întreprinderii în cauză i s-a acordat o subvenție străină. Orice acțiune întreprinsă de Comisie în temeiul articolului 8, 11, 12
  , 13
  sau
  34
  cu privire la o subvenție străină întrerupe termenul de prescripție. După fiecare întrerupere începe să curgă un nou termen de prescripție.

Amendamentul 85

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 40 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 40 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Prezentul regulament nu aduce atingere aplicării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3a)
     
  Prezentul regulament nu aduce atingere aplicării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  .

Amendamentul 86

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 40 – alineatul 7

Articolul 40 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7)   Nu se efectuează investigații în temeiul prezentului regulament și nu se impun sau mențin măsuri atunci când astfel de investigații sau măsuri ar fi contrare obligațiilor care îi revin Uniunii în temeiul oricărui acord internațional pe care aceasta l-a încheiat. În special, nu se întreprinde nicio acțiune în temeiul prezentului regulament care ar echivala cu o acțiune specifică împotriva unei subvenții în înțelesul articolului 32 alineatul (1) din Acordul privind subvențiile și măsurile compensatorii. Prezentul regulament nu împiedică Uniunea să își exercite drepturile sau să își îndeplinească obligațiile care îi revin în temeiul acordurilor internaționale. | (7)   Nu se efectuează investigații în temeiul prezentului regulament și nu se impun sau mențin măsuri atunci când astfel de investigații sau măsuri ar fi contrare obligațiilor care îi revin Uniunii în temeiul oricărui acord internațional pe care aceasta l-a încheiat. În special, nu se întreprinde nicio acțiune în temeiul prezentului regulament care ar echivala cu o acțiune specifică împotriva unei subvenții în înțelesul articolului 32 alineatul (1) din Acordul privind subvențiile și măsurile compensatorii
  , care a fost acordată de o țară terță care este membră a Organizației Mondiale a Comerțului
  . Prezentul regulament nu împiedică Uniunea să își exercite drepturile sau să își îndeplinească obligațiile care îi revin în temeiul acordurilor internaționale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(7)   Nu se efectuează investigații în temeiul prezentului regulament și nu se impun sau mențin măsuri atunci când astfel de investigații sau măsuri ar fi contrare obligațiilor care îi revin Uniunii în temeiul oricărui acord internațional pe care aceasta l-a încheiat. În special, nu se întreprinde nicio acțiune în temeiul prezentului regulament care ar echivala cu o acțiune specifică împotriva unei subvenții în înțelesul articolului 32 alineatul (1) din Acordul privind subvențiile și măsurile compensatorii. Prezentul regulament nu împiedică Uniunea să își exercite drepturile sau să își îndeplinească obligațiile care îi revin în temeiul acordurilor internaționale.

(7)   Nu se efectuează investigații în temeiul prezentului regulament și nu se impun sau mențin măsuri atunci când astfel de investigații sau măsuri ar fi contrare obligațiilor care îi revin Uniunii în temeiul oricărui acord internațional pe care aceasta l-a încheiat. În special, nu se întreprinde nicio acțiune în temeiul prezentului regulament care ar echivala cu o acțiune specifică împotriva unei subvenții în înțelesul articolului 32 alineatul (1) din Acordul privind subvențiile și măsurile compensatorii
  , care a fost acordată de o țară terță care este membră a Organizației Mondiale a Comerțului
  . Prezentul regulament nu împiedică Uniunea să își exercite drepturile sau să își îndeplinească obligațiile care îi revin în temeiul acordurilor internaționale.

Amendamentul 87

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 1 – litera a

Articolul 42 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | forma, conținutul și detaliile procedurale ale notificărilor de concentrări economice, în conformitate cu articolul 19; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

forma, conținutul și detaliile procedurale ale notificărilor de concentrări economice, în conformitate cu articolul 19;

| (a) | forma, conținutul și detaliile procedurale ale notificărilor de concentrări economice, în conformitate cu articolul 19
  , inclusiv o eventuală procedură simplificată
  ; |
| --- | --- |

(a)

forma, conținutul și detaliile procedurale ale notificărilor de concentrări economice, în conformitate cu articolul 19
  , inclusiv o eventuală procedură simplificată
  ;

, inclusiv o eventuală procedură simplificată

Amendamentul 88

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 1 – litera b

Articolul 42 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | forma, conținutul și detaliile procedurale ale notificărilor de contribuții financiare străine, în conformitate cu articolul 28; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

forma, conținutul și detaliile procedurale ale notificărilor de contribuții financiare străine, în conformitate cu articolul 28;

| (b) | forma, conținutul și detaliile procedurale ale notificărilor de contribuții financiare străine, în conformitate cu articolul 28
  , inclusiv o eventuală procedură simplificată
  ; |
| --- | --- |

(b)

forma, conținutul și detaliile procedurale ale notificărilor de contribuții financiare străine, în conformitate cu articolul 28
  , inclusiv o eventuală procedură simplificată
  ;

, inclusiv o eventuală procedură simplificată

Amendamentul 89

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 42 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Primul(ele) act(e) de punere în aplicare, care acoperă toate elementele menționate la alineatul (1), se adoptă cel târziu la un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1a)
     
  Primul(ele) act(e) de punere în aplicare, care acoperă toate elementele menționate la alineatul (1), se adoptă cel târziu la un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Amendamentul 90

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 44

Articolul 44

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 44 | eliminat |
| Acte delegate | |
| (1)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în scopul: | |
| (a) | modificării pragurilor pentru notificări, astfel cum sunt prevăzute la articolele 18 și 27, luând în considerare practica sa din primii cinci ani de aplicare a prezentului regulament și ținând seama de eficacitatea aplicării; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 44

Articolul 44

eliminat

eliminat

Acte delegate

Acte delegate

(1)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în scopul:

(a)

(a)

modificării pragurilor pentru notificări, astfel cum sunt prevăzute la articolele 18 și 27, luând în considerare practica sa din primii cinci ani de aplicare a prezentului regulament și ținând seama de eficacitatea aplicării;

modificării pragurilor pentru notificări, astfel cum sunt prevăzute la articolele 18 și 27, luând în considerare practica sa din primii cinci ani de aplicare a prezentului regulament și ținând seama de eficacitatea aplicării;

| (b) | exceptării anumitor categorii de întreprinderi în cauză de la obligația de notificare prevăzută la articolele 19 și 28, luând în considerare practica sa din primii cinci ani de aplicare a prezentului regulament, atunci când această practică permite identificarea de activități economice în cazul cărora subvențiile străine nu sunt susceptibile să denatureze piața internă; |
| --- | --- |

(b)

(b)

exceptării anumitor categorii de întreprinderi în cauză de la obligația de notificare prevăzută la articolele 19 și 28, luând în considerare practica sa din primii cinci ani de aplicare a prezentului regulament, atunci când această practică permite identificarea de activități economice în cazul cărora subvențiile străine nu sunt susceptibile să denatureze piața internă;

exceptării anumitor categorii de întreprinderi în cauză de la obligația de notificare prevăzută la articolele 19 și 28, luând în considerare practica sa din primii cinci ani de aplicare a prezentului regulament, atunci când această practică permite identificarea de activități economice în cazul cărora subvențiile străine nu sunt susceptibile să denatureze piața internă;

| (c) | modificării termenelor stabilite pentru analiză și investigații aprofundate, astfel cum sunt prevăzute la articolele 24 și 29. |
| --- | --- |

(c)

(c)

modificării termenelor stabilite pentru analiză și investigații aprofundate, astfel cum sunt prevăzute la articolele 24 și 29.

modificării termenelor stabilite pentru analiză și investigații aprofundate, astfel cum sunt prevăzute la articolele 24 și 29.

(2)
     
  Actele delegate menționate la alineatul (1) se adoptă în conformitate cu articolul 45.

Amendamentul 91

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 45

Articolul 45

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 45 | eliminat |
| Exercitarea delegării | |
| (1)
     
  Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol. | |
| (2)
     
  Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 44 se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată care începe la doi ani după data intrării în vigoare a prezentului regulament. | |
| (3)
     
  Delegarea de competențe menționată la articolul 44 poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată specificată în textul deciziei. Decizia nu afectează valabilitatea actelor delegate care sunt deja în vigoare. | |
| (4)
     
  Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. | |
| (5)
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului. | |
| (6)
     
  Un act delegat adoptat în temeiul articolului 44 intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea respectivului act către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, atât Parlamentul European, cât și Consiliul, au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Acest termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. | |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 45

Articolul 45

eliminat

eliminat

Exercitarea delegării

Exercitarea delegării

(1)
     
  Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)
     
  Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 44 se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată care începe la doi ani după data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(3)
     
  Delegarea de competențe menționată la articolul 44 poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată specificată în textul deciziei. Decizia nu afectează valabilitatea actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)
     
  Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)
     
  Un act delegat adoptat în temeiul articolului 44 intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea respectivului act către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, atât Parlamentul European, cât și Consiliul, au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Acest termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Amendamentul 92

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 46 – alineatul 1

Articolul 46 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În
  termen de
  cinci
  ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea
  prezentului regulament, însoțit, în cazul în care Comisia consideră oportun,
  de
  propuneri legislative adecvate
  . | 1.
     
  În
  termen de
  doi
  ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament
  și, ulterior, o dată la trei ani
  , Comisia
  revizuiește și evaluează funcționarea și eficacitatea prezentului regulament și
  prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea
  sa. Această revizuire include o evaluare a pragurilor de notificare prevăzute la articolele 18 și 27 și a efectelor lor asupra capacității Comisiei
  de
  a pune în aplicare efectiv prezentul regulament
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În
  termen de
  cinci
  ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea
  prezentului regulament, însoțit, în cazul în care Comisia consideră oportun,
  de
  propuneri legislative adecvate
  .

În

cinci

prezentului regulament, însoțit, în cazul în care Comisia consideră oportun,

propuneri legislative adecvate

1.
     
  În
  termen de
  doi
  ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament
  și, ulterior, o dată la trei ani
  , Comisia
  revizuiește și evaluează funcționarea și eficacitatea prezentului regulament și
  prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea
  sa. Această revizuire include o evaluare a pragurilor de notificare prevăzute la articolele 18 și 27 și a efectelor lor asupra capacității Comisiei
  de
  a pune în aplicare efectiv prezentul regulament
  .

Amendamentul 93

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 46 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 46 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Dacă raportul recomandă modificări ale prezentului regulament și în cazul în care Comisia consideră că acest lucru este adecvat, având în vedere practica sa din timpul aplicării prezentului regulament și ținând seama de eficacitatea aplicării, raportul poate fi însoțit de propuneri legislative relevante, inclusiv: |
| | a) | de modificare a pragurilor pentru notificări, astfel cum se prevede la articolele 18 și 27; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Dacă raportul recomandă modificări ale prezentului regulament și în cazul în care Comisia consideră că acest lucru este adecvat, având în vedere practica sa din timpul aplicării prezentului regulament și ținând seama de eficacitatea aplicării, raportul poate fi însoțit de propuneri legislative relevante, inclusiv:

a)

a)

de modificare a pragurilor pentru notificări, astfel cum se prevede la articolele 18 și 27;

de modificare a pragurilor pentru notificări, astfel cum se prevede la articolele 18 și 27;

| b) | de scutire a anumitor categorii de întreprinderi în cauză, precum fondurile suverane bine intenționate sau fondurile de pensii, de obligația de notificare în temeiul articolelor 19 și 28, în special dacă practica Comisiei permite identificarea de activități economice în cazul cărora subvențiile străine nu sunt susceptibile să denatureze piața internă; |
| --- | --- |

b)

b)

de scutire a anumitor categorii de întreprinderi în cauză, precum fondurile suverane bine intenționate sau fondurile de pensii, de obligația de notificare în temeiul articolelor 19 și 28, în special dacă practica Comisiei permite identificarea de activități economice în cazul cărora subvențiile străine nu sunt susceptibile să denatureze piața internă;

de scutire a anumitor categorii de întreprinderi în cauză, precum fondurile suverane bine intenționate sau fondurile de pensii, de obligația de notificare în temeiul articolelor 19 și 28, în special dacă practica Comisiei permite identificarea de activități economice în cazul cărora subvențiile străine nu sunt susceptibile să denatureze piața internă;

| c) | de fixare a unor praguri pentru notificări specifice pentru anumite sectoare economice sau praguri diferențiate pentru diferite tipuri de contracte de achiziții publice, în special dacă practica Comisiei permite identificarea de activități economice în cazul cărora subvențiile străine sunt mai susceptibile să denatureze piața internă, cu referire inclusiv la sectoare strategice sau la infrastructura de importanță critică; |
| --- | --- |

c)

c)

de fixare a unor praguri pentru notificări specifice pentru anumite sectoare economice sau praguri diferențiate pentru diferite tipuri de contracte de achiziții publice, în special dacă practica Comisiei permite identificarea de activități economice în cazul cărora subvențiile străine sunt mai susceptibile să denatureze piața internă, cu referire inclusiv la sectoare strategice sau la infrastructura de importanță critică;

de fixare a unor praguri pentru notificări specifice pentru anumite sectoare economice sau praguri diferențiate pentru diferite tipuri de contracte de achiziții publice, în special dacă practica Comisiei permite identificarea de activități economice în cazul cărora subvențiile străine sunt mai susceptibile să denatureze piața internă, cu referire inclusiv la sectoare strategice sau la infrastructura de importanță critică;

| d) | de modificare a termenelor stabilite pentru analiză și investigații aprofundate, astfel cum se prevede la articolele 24 și 29; |
| --- | --- |

d)

d)

de modificare a termenelor stabilite pentru analiză și investigații aprofundate, astfel cum se prevede la articolele 24 și 29;

de modificare a termenelor stabilite pentru analiză și investigații aprofundate, astfel cum se prevede la articolele 24 și 29;

| e) | de abrogare a prezentului regulament, în cazul în care Comisia consideră că normele multilaterale de combatere a subvențiilor care denaturează concurența au făcut ca prezentul regulament să fie pe deplin redundant. |
| --- | --- |

e)

e)

de abrogare a prezentului regulament, în cazul în care Comisia consideră că normele multilaterale de combatere a subvențiilor care denaturează concurența au făcut ca prezentul regulament să fie pe deplin redundant.

de abrogare a prezentului regulament, în cazul în care Comisia consideră că normele multilaterale de combatere a subvențiilor care denaturează concurența au făcut ca prezentul regulament să fie pe deplin redundant.

Amendamentul 94

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 47 – alineatul 1

Articolul 47 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Prezentul regulament se aplică subvențiilor străine acordate în ultimii
  zece
  ani de dinaintea datei de la care se aplică prezentul regulament, în cazul în care astfel de subvenții străine denaturează piața internă după începerea aplicării prezentului regulament. | (1)   Prezentul regulament se aplică subvențiilor străine acordate în ultimii
  șapte
  ani de dinaintea datei de la care se aplică prezentul regulament, în cazul în care astfel de subvenții străine denaturează piața internă după începerea aplicării prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1)   Prezentul regulament se aplică subvențiilor străine acordate în ultimii
  zece
  ani de dinaintea datei de la care se aplică prezentul regulament, în cazul în care astfel de subvenții străine denaturează piața internă după începerea aplicării prezentului regulament.

(1)   Prezentul regulament se aplică subvențiilor străine acordate în ultimii
  șapte
  ani de dinaintea datei de la care se aplică prezentul regulament, în cazul în care astfel de subvenții străine denaturează piața internă după începerea aplicării prezentului regulament.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în conformitate cu articolul 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0135/2022).

1

(1a)  
  Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi [Regulamentul (CE) privind concentrările economice] (JO L 24, 29.1.2004, p. 1).

1a

Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi [Regulamentul (CE) privind concentrările economice] (JO L 24, 29.1.2004, p. 1).

(1b)  
  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

1b

Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

(1c)  
  Regulamentul (UE) 2019/452 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 de stabilire a unui cadru pentru examinarea investițiilor străine directe în Uniune (JO L 79 I, 21.3.2019, p. 1).

1c

Regulamentul (UE) 2019/452 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 de stabilire a unui cadru pentru examinarea investițiilor străine directe în Uniune (JO L 79 I, 21.3.2019, p. 1).

(1d)  
  Regulamentul (UE) 2019/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și serviciilor din țări terțe pe piața achizițiilor publice a Uniunii și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și serviciilor din Uniune pe piețele achizițiilor publice din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI) (JO L ...).

1d

Regulamentul (UE) 2019/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și serviciilor din țări terțe pe piața achizițiilor publice a Uniunii și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și serviciilor din Uniune pe piețele achizițiilor publice din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI) (JO L ...).

(47)  
  Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (JO L 123, 12.5.2016, p. 1).

47

Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (JO L 123, 12.5.2016, p. 1).

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și serviciilor din țări terțe pe piața achizițiilor publice a Uniunii și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și serviciilor din Uniune pe piețele achizițiilor publice din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI) (JO L ...).

1a

Regulamentul (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și serviciilor din țări terțe pe piața achizițiilor publice a Uniunii și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și serviciilor din Uniune pe piețele achizițiilor publice din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI) (JO L ...).

---

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/255 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/255

---

P9_TA(2022)0197

Decizia de a nu formula obiecții la un regulament delegat: dispozițiile tranzitorii pentru certificatele de inspecție eliberate în Ucraina

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții la Regulamentul delegat al Comisiei din 8 aprilie 2022 de modificare a regulamentului delegat (UE) 2021/2306 în ceea ce privește dispozițiile tranzitorii pentru certificatele de inspecție eliberate în Ucraina (C(2022)02164 – 2022/2637(DEA))

(2022/C 465/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2022)02164), |
| --- | --- |

—

având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2022)02164),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei din 11 aprilie 2022, care îi solicită Parlamentului să declare că nu va formula obiecții la regulamentul delegat, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei din 11 aprilie 2022, care îi solicită Parlamentului să declare că nu va formula obiecții la regulamentul delegat,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 20 aprilie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 20 aprilie 2022,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2018/848 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 38 alineatul (8) litera (a) punctul (ii), articolul 46 alineatul (7) litera (b) și articolul 57 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/848 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 38 alineatul (8) litera (a) punctul (ii), articolul 46 alineatul (7) litera (b) și articolul 57 alineatul (3),

| — | având în vedere articolul 111 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 111 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală,

| — | având în vedere faptul că nu au fost ridicate obiecții în termenul prevăzut la articolul 111 alineatul (6) a treia și a patra liniuță din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 3 mai 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că nu au fost ridicate obiecții în termenul prevăzut la articolul 111 alineatul (6) a treia și a patra liniuță din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 3 mai 2022,

| A. | întrucât invadarea Ucrainei de către Rusia la 24 februarie 2022 constituie o provocare excepțională și fără precedent pentru autoritățile și organismele de control care au fost recunoscute în scopul exportului de produse ecologice din Ucraina către Uniune și întrucât, în Ucraina, serviciile poștale sunt, de asemenea, perturbate; |
| --- | --- |

A.

întrucât invadarea Ucrainei de către Rusia la 24 februarie 2022 constituie o provocare excepțională și fără precedent pentru autoritățile și organismele de control care au fost recunoscute în scopul exportului de produse ecologice din Ucraina către Uniune și întrucât, în Ucraina, serviciile poștale sunt, de asemenea, perturbate;

| B. | întrucât anumite autorități și organe de control recunoscute în Ucraina pentru exportul de produse ecologice către Uniune nu pot elibera certificate de inspecție (COI) purtând un sigiliu electronic calificat (sigiliu electronic), astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2021/2306 al Comisiei (2), deoarece nu toate aceste autorități și organe de control sunt echipate cu un sigiliu electronic; |
| --- | --- |

B.

întrucât anumite autorități și organe de control recunoscute în Ucraina pentru exportul de produse ecologice către Uniune nu pot elibera certificate de inspecție (COI) purtând un sigiliu electronic calificat (sigiliu electronic), astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2021/2306 al Comisiei (2), deoarece nu toate aceste autorități și organe de control sunt echipate cu un sigiliu electronic;

| C. | întrucât autoritățile și organele de control nu pot face uz nici de posibilitatea de a elibera certificatul de inspecție pe suport de hârtie, în conformitate cu dispoziția tranzitorie de la articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2021/2306, din cauza faptului că serviciile poștale din Ucraina sunt în prezent perturbate; |
| --- | --- |

C.

întrucât autoritățile și organele de control nu pot face uz nici de posibilitatea de a elibera certificatul de inspecție pe suport de hârtie, în conformitate cu dispoziția tranzitorie de la articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2021/2306, din cauza faptului că serviciile poștale din Ucraina sunt în prezent perturbate;

| D. | întrucât, având în vedere importanța asigurării faptului că produsele ecologice care părăsesc Ucraina pot continua să fie exportate în Uniune, Comisia a propus, în Regulamentul delegat (UE) 2021/2306, să permită, până la 30 iunie 2022, autorităților și organelor de control din Ucraina să elaboreze și să transmită COI în TRACES în format electronic, fără aplicarea unui sigiliu electronic; |
| --- | --- |

D.

întrucât, având în vedere importanța asigurării faptului că produsele ecologice care părăsesc Ucraina pot continua să fie exportate în Uniune, Comisia a propus, în Regulamentul delegat (UE) 2021/2306, să permită, până la 30 iunie 2022, autorităților și organelor de control din Ucraina să elaboreze și să transmită COI în TRACES în format electronic, fără aplicarea unui sigiliu electronic;

| E. | întrucât, din cauza invadării Ucrainei de către Rusia și a reacției imediate necesare, prezentul regulament trebuie să se aplice retroactiv de la 24 februarie 2022; |
| --- | --- |

E.

întrucât, din cauza invadării Ucrainei de către Rusia și a reacției imediate necesare, prezentul regulament trebuie să se aplice retroactiv de la 24 februarie 2022;

| 1. | declară că nu formulează obiecții la regulamentul delegat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Regulamentul (UE) 2018/848 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului (JO L 150, 14.6.2018, p. 1).

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2021/2306 al Comisiei din 21 octombrie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2018/848 al Parlamentului European și al Consiliului cu norme privind controalele oficiale asupra transporturilor de produse ecologice și de produse în conversie destinate importului în Uniune și privind certificatul de inspecție (JO L 461, 27.12.2021, p. 13).

---

Joi, 5 mai 2022

| 6.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 465/257 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 465/257

---

P9_TA(2022)0198

Dispoziții tranzitorii privind ambalajul și eticheta produselor medicinale veterinare ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor tranzitorii privind ambalarea și etichetarea produselor medicinale veterinare autorizate în conformitate cu Directiva 2001/82/CE și cu Regulamentul (CE) nr. 726/2004 (COM(2022)0076 – C9-0054/2022 – 2022/0053(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 465/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0076), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0076),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 114 și articolul 168 alineatul (4) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0054/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 114 și articolul 168 alineatul (4) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0054/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 martie 2022 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 martie 2022 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 27 aprilie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 27 aprilie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P9_TC1-COD(2022)0053

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții tranzitorii privind ambalajul și eticheta produselor medicinale veterinare autorizate sau înregistrate în conformitate cu Directiva 2001/82/CE sau cu Regulamentul (CE) nr. 726/2004

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/839.)

---