# Euroopa Liidu C 481/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 481 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik19. detsember 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 481

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik19. detsember 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2022/C 481/01 | Nõukogu otsus, 25. oktoober 2022, millega nimetatakse ametisse töötajate vaba liikumise nõuandekomitee Taani, Saksamaa, Kreeka, Horvaatia, Itaalia, Küprose, Luksemburgi, Malta ning Portugali liikmed ja asendusliikmed | 1 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 481/02 | Euro vahetuskurss — 16. detsember 2022 | 4 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2022/C 481/01

Nõukogu otsus, 25. oktoober 2022, millega nimetatakse ametisse töötajate vaba liikumise nõuandekomitee Taani, Saksamaa, Kreeka, Horvaatia, Itaalia, Küprose, Luksemburgi, Malta ning Portugali liikmed ja asendusliikmed

1

Euroopa Komisjon

2022/C 481/02

Euro vahetuskurss — 16. detsember 2022

4

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 481/03 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10987 – BAIN CAPITAL / CAVERION) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 5 |
| 2022/C 481/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10919 – APOLLO / ATLAS AIR WORLDWIDE HOLDINGS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 7 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 481/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 8 |
| 2022/C 481/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 11 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 481/03

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10987 – BAIN CAPITAL / CAVERION) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

5

2022/C 481/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10919 – APOLLO / ATLAS AIR WORLDWIDE HOLDINGS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

7

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 481/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

8

2022/C 481/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 481/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 481/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

25. oktoober 2022,

millega nimetatakse ametisse töötajate vaba liikumise nõuandekomitee Taani, Saksamaa, Kreeka, Horvaatia, Itaalia, Küprose, Luksemburgi, Malta ning Portugali liikmed ja asendusliikmed

(2022/C 481/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta määrust (EL) nr 492/2011 töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires, (1) eriti selle artikleid 23 ja 24,

võttes arvesse Taani, Saksamaa, Kreeka, Horvaatia, Itaalia, Küprose, Luksemburgi, Malta ja Portugali valitsuste poolt nõukogule esitatud kandidaatide nimekirju

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu nimetas oma 20. septembri 2022. aasta otsusega (2) ametisse töötajate vaba liikumise nõuandekomitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 25. septembrist 2022 kuni 24. septembrini 2024. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu nimetas oma 20. septembri 2022. aasta otsusega (2) ametisse töötajate vaba liikumise nõuandekomitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 25. septembrist 2022 kuni 24. septembrini 2024.

| (2) | Taani, Saksamaa, Kreeka, Horvaatia, Itaalia, Küprose, Luksemburgi, Malta ja Portugali valitsused on esitanud kandidaatide nimekirjad mitmele täidetavale ametikohale |
| --- | --- |

(2)

Taani, Saksamaa, Kreeka, Horvaatia, Itaalia, Küprose, Luksemburgi, Malta ja Portugali valitsused on esitanud kandidaatide nimekirjad mitmele täidetavale ametikohale

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee liikmeteks ja asendusliikmeteks nimetatakse 24. septembril 2024 lõppevaks ajavahemikuks järgmised isikud:

I.   VALITSUSTE ESINDAJAD

| Riik | Liikmed | Asendusliikmed |
| --- | --- | --- |
| Taani | Stig HANSEN NØRGAARD
  Rikke MARK SEERUP | Lone HENRIKSEN |
| Saksamaa | Friedemann BENDER
  Oliver MAOR | Dagmar HILPERT |
| Kreeka | Georgios NERANTZIS
  Angeliki LINTZOU | Angeliki TZORTZAKI |
| Horvaatia | Petar STRIŽAK
  Martina ŠPUNDAK | Iva MUSIĆ OREŠKOVIĆ |
| Itaalia | Daniele LUNETTA | |
| Küpros | Prodromos PRODROMOU
  Antonis KAFOUROS | Alexia TSAOUSI |
| Luksemburg | Patrice FURLANI
  Tom MEYER | Armin SKROZIC |
| Portugal | Ana Margarida SILVA
  Helena BENTES | |

Riik

Liikmed

Asendusliikmed

Taani

Stig HANSEN NØRGAARD

Rikke MARK SEERUP

Lone HENRIKSEN

Saksamaa

Friedemann BENDER

Oliver MAOR

Dagmar HILPERT

Kreeka

Georgios NERANTZIS

Angeliki LINTZOU

Angeliki TZORTZAKI

Horvaatia

Petar STRIŽAK

Martina ŠPUNDAK

Iva MUSIĆ OREŠKOVIĆ

Itaalia

Daniele LUNETTA

Küpros

Prodromos PRODROMOU

Antonis KAFOUROS

Alexia TSAOUSI

Luksemburg

Patrice FURLANI

Tom MEYER

Armin SKROZIC

Portugal

Ana Margarida SILVA

Helena BENTES

II.   AMETIÜHINGUTE ESINDAJAD

| Riik | Liikmed | Asendusliikmed |
| --- | --- | --- |
| Taani | Lotte DICKOW SCHMIDTH
  Christina BORRIES | Käthe MUNK RYOM |
| Saksamaa | Alexandra KRAMER
  Nicolas ENGELBARTS | Maria DIMCHEVA |
| Kreeka | Stavroula DIMITRIADOU
  Vasilios MANTAZIS | Vaso KRATIMENOU |
| Horvaatia | Vesna MAMIĆ
  Ana KRANJAC JULARIĆ | Ivana ŠEPAK ROBIĆ |
| Itaalia | Andrea MALPASSI
  Michele BERTI | Ilaria Arianna FONTANIN |
| Küpros | Marina STAVRINOU KOUKOU
  Christos KARYDIS | Stelios CHRISTODOULOU |
| Malta | | Isabella FARRUGIA |
| Portugal | José Manuel DA LUZ CORDEIRO
  Fernando José MACHADO GOMES | Ana Elisabete MARTINS CLEMENTE BORGES |

Riik

Liikmed

Asendusliikmed

Taani

Lotte DICKOW SCHMIDTH

Christina BORRIES

Käthe MUNK RYOM

Saksamaa

Alexandra KRAMER

Nicolas ENGELBARTS

Maria DIMCHEVA

Kreeka

Stavroula DIMITRIADOU

Vasilios MANTAZIS

Vaso KRATIMENOU

Horvaatia

Vesna MAMIĆ

Ana KRANJAC JULARIĆ

Ivana ŠEPAK ROBIĆ

Itaalia

Andrea MALPASSI

Michele BERTI

Ilaria Arianna FONTANIN

Küpros

Marina STAVRINOU KOUKOU

Christos KARYDIS

Stelios CHRISTODOULOU

Malta

Isabella FARRUGIA

Portugal

José Manuel DA LUZ CORDEIRO

Fernando José MACHADO GOMES

Ana Elisabete MARTINS CLEMENTE BORGES

III.   TÖÖANDJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD

| Riik | Liikmed | Asendusliikmed |
| --- | --- | --- |
| Taani | Maja KLUGER DIONIGI
  Trine Birgitte HOUGAARD | Birgitte NYMARK |
| Saksamaa | Noora NEUMAYER
  Nicolas KELLER | Teresa HORNUNG |
| Horvaatia | Nuša ŽUNEC
  Dario ĆORIĆ | Mirela GUDAN |
| Itaalia | Paola ASTORRI
  Paolo BALDAZZI | Fabio ANTONILLI |
| Küpros | Giorgos HADJIKALLIS
  Emilios MICHAEL | Andreas ALEXI |
| Luksemburg | Philippe HECK
  Raymond HORPER | Cristelle BRETNACHER-CERVELLATI |
| Portugal | Cristina NAGY MORAIS
  Nuno BERNARDO | Afonso Manuel ALVES E PINHO DE CARVALHO |

Riik

Liikmed

Asendusliikmed

Taani

Maja KLUGER DIONIGI

Trine Birgitte HOUGAARD

Birgitte NYMARK

Saksamaa

Noora NEUMAYER

Nicolas KELLER

Teresa HORNUNG

Horvaatia

Nuša ŽUNEC

Dario ĆORIĆ

Mirela GUDAN

Itaalia

Paola ASTORRI

Paolo BALDAZZI

Fabio ANTONILLI

Küpros

Giorgos HADJIKALLIS

Emilios MICHAEL

Andreas ALEXI

Luksemburg

Philippe HECK

Raymond HORPER

Cristelle BRETNACHER-CERVELLATI

Portugal

Cristina NAGY MORAIS

Nuno BERNARDO

Afonso Manuel ALVES E PINHO DE CARVALHO

Artikkel 2

Nõukogu nimetab veel määramata liikmed ja asendusliikmed ametisse hiljem.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 25. oktoober 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

J. SÍKELA

---

(1)  ELT L 141, 27.5.2011, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 20. septembri 2022. aasta otsus, millega nimetatakse ametisse töötajate vaba liikumise nõuandekomitee liikmed ja asendusliikmed (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

---

Euroopa Komisjon

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 481/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 481/4

---

Euro vahetuskurss (1)

16. detsember 2022

(2022/C 481/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0619 |
| JPY | Jaapani jeen | 145,53 |
| DKK | Taani kroon | 7,4379 |
| GBP | Inglise nael | 0,87233 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,0153 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9879 |
| ISK | Islandi kroon | 150,10 |
| NOK | Norra kroon | 10,4833 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,262 |
| HUF | Ungari forint | 407,10 |
| PLN | Poola zlott | 4,6925 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9213 |
| TRY | Türgi liir | 19,8039 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5866 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4506 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,2632 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6687 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4413 |
| KRW | Korea vonn | 1 389,70 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,6708 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,4037 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5385 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 575,47 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6984 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,967 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 37,145 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,6233 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,0634 |
| INR | India ruupia | 87,8240 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0619

JPY

Jaapani jeen

145,53

DKK

Taani kroon

7,4379

GBP

Inglise nael

0,87233

SEK

Rootsi kroon

11,0153

CHF

Šveitsi frank

0,9879

ISK

Islandi kroon

150,10

NOK

Norra kroon

10,4833

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,262

HUF

Ungari forint

407,10

PLN

Poola zlott

4,6925

RON

Rumeenia leu

4,9213

TRY

Türgi liir

19,8039

AUD

Austraalia dollar

1,5866

CAD

Kanada dollar

1,4506

HKD

Hongkongi dollar

8,2632

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6687

SGD

Singapuri dollar

1,4413

KRW

Korea vonn

1 389,70

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,6708

CNY

Hiina jüaan

7,4037

HRK

Horvaatia kuna

7,5385

IDR

Indoneesia ruupia

16 575,47

MYR

Malaisia ringit

4,6984

PHP

Filipiini peeso

58,967

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

37,145

BRL

Brasiilia reaal

5,6233

MXN

Mehhiko peeso

21,0634

INR

India ruupia

87,8240

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 481/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 481/5

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10987 – BAIN CAPITAL / CAVERION)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 481/03)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Bain Capital Investors, L.L.C. („Bain Capital“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Bain Capital Investors, L.L.C. („Bain Capital“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Caverion Corporation („Caverion“, Soome). |
| --- | --- |

—

Caverion Corporation („Caverion“, Soome).

Bain Capital omandab Caverioni üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub avaliku pakkumise teel.

2.

| — | Bain Capital on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes investeerib ma fondipere kaudu erinevate tööstusharude ettevõtetesse, sealhulgas infotehnoloogia, tervishoiu, jae- ja tarbekaupade, kommunikatsiooni, finantsteenuste ning tööstuse ja tootmise valdkonnas, |
| --- | --- |

—

Bain Capital on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes investeerib ma fondipere kaudu erinevate tööstusharude ettevõtetesse, sealhulgas infotehnoloogia, tervishoiu, jae- ja tarbekaupade, kommunikatsiooni, finantsteenuste ning tööstuse ja tootmise valdkonnas,

| — | Caverion on Soome seaduste alusel asutatud aktsiaselts. Caverion tegutseb ehitustehnoloogia ning tööstusprotsesside paigaldamise ja hooldamise valdkonnas, eelkõige kütte, elektri, energia, ventilatsiooni, jahutuse ning hoonete automatiseerimise ja turvalisuse tehnikaga. Lisaks osutab Caverion hooldusteenuseid selliste tööstuslike tootmisprotsesside nagu hüdroenergia, paberimassi ja paberi tootmise ning keemiliste protsesside valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Caverion on Soome seaduste alusel asutatud aktsiaselts. Caverion tegutseb ehitustehnoloogia ning tööstusprotsesside paigaldamise ja hooldamise valdkonnas, eelkõige kütte, elektri, energia, ventilatsiooni, jahutuse ning hoonete automatiseerimise ja turvalisuse tehnikaga. Lisaks osutab Caverion hooldusteenuseid selliste tööstuslike tootmisprotsesside nagu hüdroenergia, paberimassi ja paberi tootmise ning keemiliste protsesside valdkonnas.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10987 – BAIN CAPITAL / CAVERION

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 481/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 481/7

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10919 – APOLLO / ATLAS AIR WORLDWIDE HOLDINGS)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 481/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Apollo Management, L.P. („Apollo“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Apollo Management, L.P. („Apollo“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Atlas Air Worldwide Holdings, Inc. („Atlas Air“, Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

—

Atlas Air Worldwide Holdings, Inc. („Atlas Air“, Ameerika Ühendriigid).

Apollo omandab Atlas Airi üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Apollo on üleilmne varahaldur, kes tegeleb portfelliinvesteeringutega, |
| --- | --- |

—

Apollo on üleilmne varahaldur, kes tegeleb portfelliinvesteeringutega,

| — | Atlas Air osutab allhanke korras õhusõidukeid ja lennuveoteenuseid, peamiselt kauba ja vähemal määral reisijate veol, ning tegutseb Aafrikas, Aasias, Vaikse ookeani piirkonnas, Euroopas, Lähis-Idas, Põhja-Ameerikas ja Lõuna-Ameerikas. |
| --- | --- |

—

Atlas Air osutab allhanke korras õhusõidukeid ja lennuveoteenuseid, peamiselt kauba ja vähemal määral reisijate veol, ning tegutseb Aafrikas, Aasias, Vaikse ookeani piirkonnas, Euroopas, Lähis-Idas, Põhja-Ameerikas ja Lõuna-Ameerikas.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10919 – APOLLO / ATLAS AIR WORLDWIDE HOLDINGS

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 481/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 481/8

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2022/C 481/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Rökt Vättersik“

ELi nr: PDO-SE-02591 – 7.11.2019

KPN (x) KGT ( )

1.   [KPNi või KGT] nimetus(ed)

„Rökt Vättersik“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Rootsi

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   
  Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   
  Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Rökt Vättersik“ on Vätterni järvest püütud ja suitsuahjus suitsutatud siig (Coregonus ssp.).

Toodet „Rökt Vättersik“ müüakse pakendamata või vaakumpakendis, et säilivusaeg oleks pikem.

Tootel on järgmised omadused.

Suurus: tavaliselt vahemikus 0,3–0,6 kg, kuid tuleb ette ka suuremaid isendeid.

Rasvasisaldus: 0,5–2,5 %. Rasvasisaldus oleneb kohast, kus kala on püütud.

Väline värvus: tumebeežist (tagaosas violetse varjundiga) ja tumedast koorekohvist (kõhuosas valgevase varjundiga) kuni heleda valgevaseläikeni.

Liha värvus: caput mortuum’i heledamad ja tumedamad toonid, millele lisandub tumebeež varjund.

Konsistents: kalaliha puhul on selgelt tunda, et see on küpsenud, hammustades on liha meeldivalt tihke.

Maitse: sügav soolane ja tuntavalt suitsune maitse, kerge magushapu tõrvavarjundiga.

Lõhn: tugev ja iseloomulik suitsulõhn.

3.3.   
  Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Siia toiduks on peamiselt väikesed koorikloomad (Mysis sp., Pallasea sp. ja Pontoporeia sp.), kalamari, meriteod, rannakarbid, koorikloomad ja väikekalad, mida esineb Vätterni järves looduslikult.

Vätterni järvest püütud siiga (Coregonus ssp.) nimetatakse vättersik.

3.4.   
  Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid, alates Vätterni järves looduslikult esinevate kalade püüdmisest kuni toote „Rökt Vättersik“ ettevalmistamiseni enne kala suitsutamist, peavad toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   
  Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   
  Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Rökt Vättersik“ tootmispiirkond hõlmab Vätterni järve ja seda ümbritsevat maa-ala, mis asub normaalsest veetasemest arvestades 10 km raadiuses veepiirist.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonna ja toote „Rökt Vättersik“ omaduste vahel põhineb nii geograafilise piirkonna looduslikel tingimustel kui ka inimteguritel.

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Vättern on Euroopa suuruselt viies järv ja see eraldus praegusest Läänemerest umbes 8 000 aastat tagasi. Praegu on järve pind 88,5 m Läänemerepinnast kõrgemal.

Kuna Vätterni järv on muudest veesüsteemidest isoleeritud, siis arenes Vätterni siiapopulatsioon (Coregonus ssp.) teistest siiapopulatsioonidest eraldi ja on nüüd neist geneetiliselt erinev.

Vättern on tüüpiline toitainevaene külmaveejärv (keskmine veetemperatuur on ligikaudu 10 °C), kus on selge vesi (läbipaistvus ligikaudu 15 m) ja aeglane veevahetus (ligikaudu 60 aastat).

Külm vesi on hea elupaik tüüpilistele külmaveeliikidele, nagu Vätterni siig, ja koorikloomadele, kes on siia peamised toiduallikad.

Vätterni järve külma ja toitainevaese vee tõttu on Vätterni siiad lahjemad (rasvasisaldus 0,5–2,5 %, olenevalt aastaajast ja püügikohast) ning väiksemad (tavaliselt 0,3–0,6 kg) kui muudes veesüsteemides püütud siiad.

Vähese rasvasisalduse tõttu on „Rökt Vättersik“ selgelt tihkema lihaga ja hammustamisel meeldivalt kõvem kui muud turul pakutavad suitsukalaliigid. Vähene rasvasisaldus muudab ka toote „Rökt Vättersik“ maitse peenemaks ja õrnemaks kui muud liiki suitsukaladel.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Ajalooliselt on toote „Rökt Vättersik“ tootmine olnud Vätterni järve elanike jaoks väga oluline. Traditsiooniliselt suitsutasid ja müüsid toodet „Rökt Vättersik“ kalurid ise. See traditsioon on endiselt jõus, ehkki tänapäeval on ka neid, kes Vätterni siiga kas üksnes püüavad või suitsutavad.

Siia püük ja suitsutamine on traditsiooniline käsitöö, mille puhul tuleb teada Vätterni siia käitumist ning seda, kuidas lahjat kala suitsutada. Selline oskusteave kogunes põlvkondade jooksul ja seda anti edasi peresiseselt.

Siiga leidub kogu Vätterni järves eri kohtades ja eri sügavustel, sõltuvalt muu hulgas toiduvarudest ja aastaajast. Augustist novembrini elab siig kuni 30 meetri sügavuses madalas vees kudemiskohtade lähedal. Alates detsembrist liigub siig üha sügavamasse vette, nii et veebruari lõpuks püütakse seda 90–120 meetri sügavuselt. Kevadeti on toiduvarusid rohkem Vätterni järve madalates osades, mis tähendab, et siig tuleb sinna tagasi.

Siiapüügil peavad kalurid tundma kala hooajalist rännet toidu otsingul. Kalurid valivad järvel välja sellised püügikohad, kus siig kõige tõenäolisemalt sel ajal viibib.

Siia suitsutamisel peab arvestama mitmete asjaoludega, et toode tuleks kõigi iseloomulike toote „Rökt Vättersik“ omadustega. Suitsutamisprotsessi tuleb samuti kohandada vastavalt sellistele teguritele nagu aastaaeg, ilm ja õhurõhk. Suitsutamist mõjutavad ka püügikohad ja -aeg, samuti siiapüügi aastaaeg, kuna kala rasvasisaldus on erinev.

Lõpptoote omaduste seisukohast on otsustava tähtsusega ka teadmised iga suitsuahju eriomaduste kohta, st kui palju suitsu tekib ja kuidas see ahjus jaotub.

Kuna igal suitsuahjul on oma eriomadused, järgivad suitsutajad oma suitsuahjule vastavaid suitsutamisprotseduure. Sõltuvalt suitsuahju ehitusest võib olla vaja siiad suitsutuskambris suitsutamisprotsessi käigus ümber keerata, et tagada nende ühtlane suitsutamine. Suitsu levikut suitsukambris reguleeritakse vaheldumisi kuiva ja leotatud või värskelt tükeldatud puidu kasutamisega.

Suitsutamiseks kuluv aeg oleneb temperatuurist (tavaliselt 70–80 °C) ja suitsuahjus tekkivast suitsust. Suitsutaja kontrollib kala tekstuuri, nuusutab lõhna ja katsub, kui kõvad on uimed, et otsustada, kas kala on valmis.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/foretag-regler-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/ansokan_vattersik_2022_07_07.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 19.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 481/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 481/11

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2022/C 481/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Αφρίνα/Αfrina“

ELi nr: PGI-GR-02822 – 6.12.2021

KPN ( ) KGT (X)

1.   [KPNi või KGT] nimetus(ed)

„Αφρίνα/Αfrina“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Kreeka

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   
  Toote liik

Rühm 2.6. Sool

3.2.   
  Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toode „Αφρίνα/Afrina“ on üksnes Mesolongi soolaväljalt pärit fleur de sel. See on lisanditeta meresool, mida ei ole pärast kokkukogumist mingil moel töödeldud.

Toode „Αφρίνα/Afrina“ koosneb õhukestest valgetest naatriumkloriidkristallidest, mis moodustuvad kristalliseerumistiigis veepinnal soodsate ilmastikutingimuste korral (tuul, temperatuur, päikesepaiste). Toode on tavasoolast vähem soolane, suure magneesiumisisalduse tõttu kergelt mõrkja maitsega ning seega ideaalne toor- ja röstitud toitude ning ka magustoitude valmistamiseks. Toode on rikas mikroelementide – merevees leiduvate metallide – ja eriti magneesiumi (Mg) poolest.

Toodet „Αφρίνα/Afrina“ kogutakse ainult käsitsi ning sellel on tabelites 1 ja 2 esitatud organoleptilised, füüsikalised ja keemilised omadused.

Tabel 1

Organoleptilised ja füüsikalised omadused

| Välimus | Valged kristallid |
| --- | --- |
| Maitse | Soolane |
| Lõhn | Lõhnatu |
| Granulomeetrilised andmed | > 3 mm 0 %
  1–3 mm 45–55 %
  < 1 mm 45–55 % |

Välimus

Valged kristallid

Maitse

Soolane

Lõhn

Lõhnatu

Granulomeetrilised andmed

> 3 mm 0 %

1–3 mm 45–55 %

< 1 mm 45–55 %

Tabel 2

Keemiline koostis

| Keemilised parameetrid | Sisaldus (%) |
| --- | --- |
| Niiskus | 1,0 –5,0 |
| Vees lahustumatu | 0,020 –0,120 |
| Kaltsium (kuivaines) | 0,010 –0,300 |
| Magneesium (kuivaines) | 0,060 –0,300 |
| Sulfaadid (kuivaines) | 0,200 –1,100 |
| NaCl (kuivaines) | 97,0 –99,5 |

Keemilised parameetrid

Sisaldus (%)

Niiskus

1,0 –5,0

Vees lahustumatu

0,020 –0,120

Kaltsium (kuivaines)

0,010 –0,300

Magneesium (kuivaines)

0,060 –0,300

Sulfaadid (kuivaines)

0,200 –1,100

NaCl (kuivaines)

97,0 –99,5

3.3.   
  Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

–

3.4.   
  Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Geograafilises piirkonnas teostatakse järgmised tootmisetapid:

| — | vee välja pumpamine merest; |
| --- | --- |

—

vee välja pumpamine merest;

| — | merest väljapumbatud vee ringlemine aurustumistiikides; |
| --- | --- |

—

merest väljapumbatud vee ringlemine aurustumistiikides;

| — | vee suunamine kristalliseerumistiiki; |
| --- | --- |

—

vee suunamine kristalliseerumistiiki;

| — | soola kogumine; |
| --- | --- |

—

soola kogumine;

| — | toote „Αφρίνα/Afrina“ looduslik nõrutamine. |
| --- | --- |

—

toote „Αφρίνα/Afrina“ looduslik nõrutamine.

3.5.   
  Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6.   
  Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Vastavalt ajaloolistele, geograafilistele ja antropoloogilistele kriteeriumidele asub geograafiline piirkond, kus toodet „Αφρίνα/Afrina“ toodetakse, Lääne-Kreekas Aitoolia-Akarnaania maakonna Iera Polis Mesolongiou omavalitsusüksuses ning see on määratletud soolavälja geograafiliste piiridega:

| — | Foinikia märgaladest põhja pool |
| --- | --- |

—

Foinikia märgaladest põhja pool

| — | Vanast Mesolongi-Aitolikose maanteest ida-kirde suunas |
| --- | --- |

—

Vanast Mesolongi-Aitolikose maanteest ida-kirde suunas

| — | Mesolongi laguunist lääne pool |
| --- | --- |

—

Mesolongi laguunist lääne pool

| — | Iera Polis Mesolongiou omavalitsusüksusest lõuna-kagu suunas. |
| --- | --- |

—

Iera Polis Mesolongiou omavalitsusüksusest lõuna-kagu suunas.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Toodet „Αφρίνα/Afrina“ toodetakse Mesolongi laguunis ning see on omandanud suurepärase maine ja tuntuse nii Kreekas kui ka välismaal. Toote geograafilisest päritolust tulenev maine ja omadused osutavad seega toote seotusele geograafilise piirkonnaga.

Maine põhineb peamiselt toote tekstuuril ja maitsel, mis on tingitud Mesolongi soolatiikide ja laguuni erilisest mikrokliimast ning traditsioonilisest käsitsi kogumisest. See tootmisviis on aegade jooksul püsinud peaaegu muutumatuna.

Mesolongi soolatiigid on ideaalne tootmiskeskkond, mida kaitstakse Ramsari konventsiooni ja Natura 2000 alusel. Toote mainet toetavad Mesolongi soolatiikide ökosüsteemi ainulaadsus ja Mesolongi laguuni kuulsus. Juba Homeros nimetas laguuni imekauniks järveks. Professor Christos Siasos (Agrinioculture, 2014) kirjeldab Mesolongit kui valge kulla maad.

Soolatiigi (aurustumis- ja kristalliseerumistiigid) põhi on savist, sest savi on veekindel. Aurustumistiikides seisva merevee soolasisaldus suureneb ja soola väljakristalliseerumine toimub kristalliseerumistiigis. Kristalliseerumistiigi põhi on kogu pikkuses ja laiuses ühtlaselt sile. Seega kannab iga väiksemgi lainetus toote „Αφρίνα/Afrina“ tiigi serva, kus see kokku kogutakse.

Toote „Αφρίνα/Afrina“ tootmiseks on vaja, et piisava koguse merevee pinnalt toimuks pidev aurustumine, mille toimel vee soolasisaldus suureneks ja sool hakkaks välja kristalliseeruma. Kontsentreerumine toimub looduslikult tänu päikese soojusele ja valitsevale mikrokliimale (tuul, temperatuur, suhteline õhuniiskus). Soolade kiiremaks kontsentreerumiseks on lisaks päikesepaistele vaja ka tugevat tuult, eriti suveperioodil, kuid soola kristalliseerumise ajal ei tohi olla liigselt sademeid.

Suure pindalaga kristalliseerumistiigi pinnal moodustub õhuke soolakristallide kiht. Läänetuuled kannavad kristallikihi tiigi idaserva, kus toode „Αφρίνα/Afrina“ kokku kogutakse.

Inimtegur on samuti oluline, sest traditsiooniline soola kogumise meetod, mis on aastate jooksul püsinud peaaegu muutumatuna, on samuti aidanud luua ja säilitada toote mainet. Oskustöölised koguvad toodet „Αφρίνα/Afrina“ käsitsi, kasutades puidust tööriistu, ning nende väljaõpe ja kogemused tagavad lõpptoote ühtlase kvaliteedi. Toote kindlakstegemine ja eraldamine nõuab kogemusi ja oskusi. Seda traditsioonilist tehnikat on edasi andud ühelt soolaasjatundjate põlvkonnalt teisele.

Soolakristallide käsitsi kogumine veepinnalt tagab toote puhtuse, mudaosakeste puudumise (soolakristallid ei puutu kokku kristalliseerumistiigi põhjaga) ja loomuliku valge värvuse. Sellest lähtuvalt ei ole toodet vaja pesta ja selles on rohkem anorgaanilisi soolasid, eriti lahustuvaid magneesiumisoolasid. Toote „Αφρίνα/Afrina“ magneesiumisisaldus on seega suurem kui teistel tavalistel sooladel ja töödeldud kaubanduslikel sooladel, mis annab tootele erilise maitse (veidi mõrkjas, vähem soolane) ja muudab selle ideaalseks toor- või röstitud toitude ning isegi magustoitude jaoks.

„Αφρίνα/Afrina“ on Mesolongi piirkonnas toodetud fleur de sel’i traditsiooniliselt kasutatav nimetus. Sõnast „afrós“ (vaht) tulenev nimetus „Αφρίνα/Afrina“ osutab toote tekkeprotsessile. Oma raamatus „Mesolongi“ (1925) kirjutas K. A. Stasinopoulos: „Lisaks toodetakse laguunis loodusliku aurustamise teel luksuslikku soola Afrina. Laguuni kaldal tekkivate kergete lainete mõjul moodustub vaht. Päikese kuumuses vaht kuivab ja saadaksegi Afrina.“

Toote mainest annavad tunnistust mitmed ajaloolised ja bibliograafilised viited.

Esimesed ajaloolised viited tootele „Αφρίνα/Afrina“ pärinevad eelmise sajandi algusest. Oma raamatus „To alas“ (Sool) (1906) kirjutas K. A. Stasinopoulos, et „kõikidest loodusliku aurustumise teel saadud sooladest ja kõikidest Kreeka sooladest üldiselt on parim Mesolongist pärit Afrina“. Toodet „Αφρίνα/Afrina“ peeti kvaliteetseks ja maitsvaks ning see oli ka väga luksuslik kingitus (Mesolongi, K. A. Stasinopoulos, 1925).

Toote maitse ja tekstuur on võitnud ekspertidelt suurt tunnustust, näiteks teoses „To alas“ (Sool) (1906) kirjutas K. A. Stasinopoulos: „vaht on sama valge kui lumi ja õhkõrn kui eeter“. Lisaks mainib professor Christos Siasos („Agrinioculture“, 2014) toote järgmisi omadusi: „Enne seda kui sool tiigist kokku kogutakse, tekivad kristalliseerumistiigi serva helbed. Need helbed moodustavad selles piirkonnas Afrina nime kandva fleur de sel’i. Toodet kogutakse käsitsi. Seda peetakse parimaks ja maitsvaimaks soolaks. Tootel on iseloomulik tekstuur, see sulab suus ja sellel on kirev maitsebukett.“

Mesolongist pärit kirjaniku Akakia Kordosi 1979. aastal avaldatud ja auhinnatud raamatus, milles kirjeldatakse Mesolongi dialekti, on umbes 2000 kohalikku sõna ja väljendit, nende hulgas ka „Afrina: soolavaht“.

Egeuse ülikooli professor Theodora Petanidou kirjutas 1997. aastal avaldatud raamatus soolast ja selle tähtsusest Euroopa ajaloos ja kultuuris, et „Afrina on Mesolongi piirkonnas traditsiooniline nimetus veepinnal väikeses koguses moodustuvate soolakristallide jaoks“.

Kaasaegsed viited trükistes ja internetis, raadios ja televisioonis ning kokandusprogrammides toetavad ja suurendavad toote erilist mainet ja tuntust.

Toodet „Αφρίνα/Afrina“ kasutavad paljud tuntud kokad. Näiteks kasutas toodet oma roas noor kokk Nikos Billis, kes võitis auhinna San Pellegrinos, kus ta esindas Vahemere piirkonna riike (Gastronomos, 2016). Stelios Parliaros, George Calombaris, Sotiris Kontizas, Argyros Barbarigos jt kasutavad oma toitudes ka toodet „Αφρίνα/Afrina“.

Väärib märkimist, et 2019. aastal loodi Mesolongi Tourlida piirkonnas Kreeka esimene soolamuuseum, mis kinnitab piirkonna mainet ja tihedat seost soolaga.

Toote „Αφρίνα/Afrina“ suurepärast kvaliteeti on viimastel aastatel järjepidevalt tunnustatud. Ei ole juhus, et toode on saanud kaks auhinda rahvusvahelistelt toidu- ja maitsevõistlustelt – hõbemedal 2016. aastal Ateenas korraldatud võistlusel „Olymp Awards Food and Beverage Competition“ ning tunnustusauhind 2020. aastal Londonis korraldatud võistlusel „Great Taste awards“. Märkimist väärib ka asjaolu, et 2016. aastal Ateenas toimunud ELi lõunaosa liikmesriikide tippkohtumisel oli pidulikuks kingituseks „Αφρίνα/Afrina“.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_afrina280622.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---