# Az Európai Unió C 469/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 469 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. december 9. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 469

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. december 9.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Tanács |
| 2022/C 469/01 | Tanács ajánlása (2022. november 28.) az Utak az iskolai sikerhez kezdeményezésről és a korai iskolaelhagyás csökkentését célzó szakpolitikákról szóló, 2011. június 28-i tanácsi ajánlás felváltásáról (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Tanács

2022/C 469/01

Tanács ajánlása (2022. november 28.) az Utak az iskolai sikerhez kezdeményezésről és a korai iskolaelhagyás csökkentését célzó szakpolitikákról szóló, 2011. június 28-i tanácsi ajánlás felváltásáról (
  1
  )

1

1

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 469/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10431 – ALI GROUP / WELBILT) (
  1
  ) | 16 |
| 2022/C 469/03 | A Bizottság közleménye a szerverek és adattárolók tápegységeinek, valamint a hegesztőberendezések áramforrásainak hatékonyságára vonatkozó környezettudatos tervezési követelmények alkalmazásáról (
  1
  ) | 17 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2022/C 469/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10431 – ALI GROUP / WELBILT) (
  1
  )

1

16

2022/C 469/03

A Bizottság közleménye a szerverek és adattárolók tápegységeinek, valamint a hegesztőberendezések áramforrásainak hatékonyságára vonatkozó környezettudatos tervezési követelmények alkalmazásáról (
  1
  )

1

17

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2022/C 469/04 | A Tanács következtetései a jóllétnek a digitális oktatásban való elősegítéséről | 19 |
| 2022/C 469/05 | Értesítés a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2022/2412 tanácsi határozattal módosított 2010/788/KKBP tanácsi határozatban, valamint a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, az (EU) 2022/2401 rendelettel végrehajtott 1183/2005/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére | 29 |
| 2022/C 469/06 | Értesítés a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP tanácsi határozatban és a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 1183/2005/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére | 30 |
| 2022/C 469/07 | Értesítés a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2022/2398 tanácsi végrehajtási határozattal végrehajtott 2010/788/KKBP tanácsi határozatban, valamint a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, az (EU) 2022/2397 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 1183/2005/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére | 32 |
| 2022/C 469/08 | Értesítés a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP tanácsi határozatban és a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 1183/2005/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére | 33 |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 469/09 | Euroátváltási árfolyamok – 2022. december 8. | 35 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2022/C 469/04

A Tanács következtetései a jóllétnek a digitális oktatásban való elősegítéséről

19

2022/C 469/05

Értesítés a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2022/2412 tanácsi határozattal módosított 2010/788/KKBP tanácsi határozatban, valamint a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, az (EU) 2022/2401 rendelettel végrehajtott 1183/2005/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére

29

2022/C 469/06

Értesítés a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP tanácsi határozatban és a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 1183/2005/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

30

2022/C 469/07

Értesítés a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2022/2398 tanácsi végrehajtási határozattal végrehajtott 2010/788/KKBP tanácsi határozatban, valamint a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, az (EU) 2022/2397 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 1183/2005/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére

32

2022/C 469/08

Értesítés a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP tanácsi határozatban és a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 1183/2005/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

33

Európai Bizottság

2022/C 469/09

Euroátváltási árfolyamok – 2022. december 8.

35

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 469/10 | A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 36 |

V   Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2022/C 469/10

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Tanács

| 2022.12.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 469/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 469/1

---

TANÁCS AJÁNLÁSA

(2022. november 28.)

az „Utak az iskolai sikerhez” kezdeményezésről és a korai iskolaelhagyás csökkentését célzó szakpolitikákról szóló, 2011. június 28-i tanácsi ajánlás felváltásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 469/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 165. és 166. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| 1. | A szociális jogok európai pillérének (1) első és tizenegyedik alapelve hangsúlyozza annak fontosságát, hogy mindenki számára – már fiatal kortól kezdve – biztosított legyen a minőségi és inkluzív oktatás. Ezen alapelvek eredményes megvalósítása a tagállamok eltökéltségétől és intézkedéseitől függ. Az uniós szintű intézkedések kiegészíthetik a nemzeti intézkedéseket, és a Bizottság a szociális jogok európai pillérének megvalósítására vonatkozó cselekvési tervben (2) ismertette, hogy mivel járul hozzá a szóban forgó alapelvek megvalósításához. |
| --- | --- |

1.

A szociális jogok európai pillérének (1) első és tizenegyedik alapelve hangsúlyozza annak fontosságát, hogy mindenki számára – már fiatal kortól kezdve – biztosított legyen a minőségi és inkluzív oktatás. Ezen alapelvek eredményes megvalósítása a tagállamok eltökéltségétől és intézkedéseitől függ. Az uniós szintű intézkedések kiegészíthetik a nemzeti intézkedéseket, és a Bizottság a szociális jogok európai pillérének megvalósítására vonatkozó cselekvési tervben (2) ismertette, hogy mivel járul hozzá a szóban forgó alapelvek megvalósításához.

| 2. | Az Európai Bizottság 2020. szeptember 30-án közleményt (3) tett közzé az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról, amely közlemény alapján a térséget jellemző hat dimenzió egyike az inkluzivitás. A Tanács 2021. február 18-án jóváhagyta az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) szóló tanácsi állásfoglalást (4), amely 1. stratégiai prioritásaként a minőségnek, a méltányosságnak, a befogadásnak és a mindenki számára elérhető sikernek az oktatásban és a képzésben való előmozdítását határozza meg. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Bizottság 2020. szeptember 30-án közleményt (3) tett közzé az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról, amely közlemény alapján a térséget jellemző hat dimenzió egyike az inkluzivitás. A Tanács 2021. február 18-án jóváhagyta az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) szóló tanácsi állásfoglalást (4), amely 1. stratégiai prioritásaként a minőségnek, a méltányosságnak, a befogadásnak és a mindenki számára elérhető sikernek az oktatásban és a képzésben való előmozdítását határozza meg.

| 3. | Az ifjúság európai évének (2022) (5) célja a fiatalok bevonása saját jövőjük és Európa jövőjének alakításába, illetve az erre való képessé tételük azáltal, hogy több lehetőséget kapnak az életüket érintő döntésekben való részvételre. |
| --- | --- |

3.

Az ifjúság európai évének (2022) (5) célja a fiatalok bevonása saját jövőjük és Európa jövőjének alakításába, illetve az erre való képessé tételük azáltal, hogy több lehetőséget kapnak az életüket érintő döntésekben való részvételre.

| 4. | Az Európa jövőjéről szóló konferencia végeredményéről szóló jelentésben a polgárok felszólítják az Európai Uniót és tagállamait, hogy hozzanak létre 2025-ig egy olyan befogadó európai oktatási térséget, amelyen belül minden polgár – beleértve a vidéki és a távoli területeken élőket is – egyenlő hozzáféréssel rendelkezik a minőségi oktatáshoz és az egész életen át tartó tanuláshoz (6). A Bizottság 2020-as közleménye a befogadást és a nemek közötti egyenlőséget a 2025-ig megvalósítandó európai oktatási térség egyik kulcsfontosságú dimenziójaként határozza meg, továbbá szorgalmazza, hogy az oktatási eredmények váljanak függetlenné a társadalmi-gazdasági státusztól. A Tanács megállapodásra jutott arról, hogy az olvasás, a matematika és a természettudományok terén gyengén teljesítő 15 évesek aránya 2030-ra nem érheti el a 15 %-ot, valamint elkötelezte magát amellett, hogy a korai iskolaelhagyók arányát 9 % alá csökkentse. |
| --- | --- |

4.

Az Európa jövőjéről szóló konferencia végeredményéről szóló jelentésben a polgárok felszólítják az Európai Uniót és tagállamait, hogy hozzanak létre 2025-ig egy olyan befogadó európai oktatási térséget, amelyen belül minden polgár – beleértve a vidéki és a távoli területeken élőket is – egyenlő hozzáféréssel rendelkezik a minőségi oktatáshoz és az egész életen át tartó tanuláshoz (6). A Bizottság 2020-as közleménye a befogadást és a nemek közötti egyenlőséget a 2025-ig megvalósítandó európai oktatási térség egyik kulcsfontosságú dimenziójaként határozza meg, továbbá szorgalmazza, hogy az oktatási eredmények váljanak függetlenné a társadalmi-gazdasági státusztól. A Tanács megállapodásra jutott arról, hogy az olvasás, a matematika és a természettudományok terén gyengén teljesítő 15 évesek aránya 2030-ra nem érheti el a 15 %-ot, valamint elkötelezte magát amellett, hogy a korai iskolaelhagyók arányát 9 % alá csökkentse.

| 5. | Bár a korai iskolaelhagyók aránya uniós szinten jelentősen javult, és a 2010 és 2021 közötti időszakban 3,9 százalékponttal csökkent, sok tanuló továbbra is idő előtt hagyja el az oktatást. A korai iskolaelhagyók arányának uniós átlaga 2021-ben 9,7 % volt, ami éppen alatta van az Oktatás és képzés 2020 keretrendszerben 2020-ra kitűzött 10 %-os uniós szintű célértéknek. Az EU-ban továbbra is több mint 3,2 millió fiatal (18–24 éves) hagyja el végzettség nélkül az iskolát. Még mindig jelentős különbségek mutatkoznak az országok között, illetve azokon belül, egyes csoportok között pedig továbbra is egyenlőtlenségek állnak fent (pl. a migránsok, a fiatal férfiak, az etnikai kisebbségek, például a romák, valamint a vidéki és távoli területeken élő fiatalok kevésbé jól teljesítenek). |
| --- | --- |

5.

Bár a korai iskolaelhagyók aránya uniós szinten jelentősen javult, és a 2010 és 2021 közötti időszakban 3,9 százalékponttal csökkent, sok tanuló továbbra is idő előtt hagyja el az oktatást. A korai iskolaelhagyók arányának uniós átlaga 2021-ben 9,7 % volt, ami éppen alatta van az Oktatás és képzés 2020 keretrendszerben 2020-ra kitűzött 10 %-os uniós szintű célértéknek. Az EU-ban továbbra is több mint 3,2 millió fiatal (18–24 éves) hagyja el végzettség nélkül az iskolát. Még mindig jelentős különbségek mutatkoznak az országok között, illetve azokon belül, egyes csoportok között pedig továbbra is egyenlőtlenségek állnak fent (pl. a migránsok, a fiatal férfiak, az etnikai kisebbségek, például a romák, valamint a vidéki és távoli területeken élő fiatalok kevésbé jól teljesítenek).

| 6. | Az OECD 2018. évi Nemzetközi tanulói teljesítménymérésének (PISA-felmérés) eredményei alapján az alapkészségek terén gyengén teljesítők száma a 2009–2018-as időszakban számos országban romló tendenciát mutatott. Jelenleg a 15 éves európai fiatalok egyötöde továbbra sem rendelkezik megfelelő olvasási, matematikai vagy természettudományos kompetenciákkal. A 2018. évi nemzetközi számítástechnikai és információs műveltségi vizsgálat (ICILS) eredményei szintén azt mutatták, hogy az EU-ban a fiatalok egyötöde nem rendelkezik alapvető digitális készségekkel, továbbá azt is feltárták, hogy súlyos teljesítménybeli különbségek mutatkoznak a társadalmi-gazdasági státuszhoz kapcsolódóan, ami a digitális szakadék elmélyülésének veszélyét hordozza magában (7). |
| --- | --- |

6.

Az OECD 2018. évi Nemzetközi tanulói teljesítménymérésének (PISA-felmérés) eredményei alapján az alapkészségek terén gyengén teljesítők száma a 2009–2018-as időszakban számos országban romló tendenciát mutatott. Jelenleg a 15 éves európai fiatalok egyötöde továbbra sem rendelkezik megfelelő olvasási, matematikai vagy természettudományos kompetenciákkal. A 2018. évi nemzetközi számítástechnikai és információs műveltségi vizsgálat (ICILS) eredményei szintén azt mutatták, hogy az EU-ban a fiatalok egyötöde nem rendelkezik alapvető digitális készségekkel, továbbá azt is feltárták, hogy súlyos teljesítménybeli különbségek mutatkoznak a társadalmi-gazdasági státuszhoz kapcsolódóan, ami a digitális szakadék elmélyülésének veszélyét hordozza magában (7).

| 7. | Az adatok megerősítik, hogy a társadalmi-gazdasági háttér jelenti az oktatási eredmények elsődleges előrejelzőjét. A hátrányos helyzetű tanulók a legtöbb uniós országban felülreprezentáltak azok körében, akik felső középfokú végzettség nélkül lépnek ki az oktatásból és képzésből. A 2018. évi PISA-felmérés eredményei azt mutatták, hogy a legtöbb uniós országban a szövegértés terén alulteljesítők aránya sokkal nagyobb a gazdasági, társadalmi és kulturális státuszhoz kapcsolódó index (ESCS) alsó kvartilisében, mint a felső kvartilisben; egyes uniós országokban a különbség a 40 százalékpontot is meghaladja. A szakirodalom megerősíti, hogy a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos háttérrel rendelkező tanulók általában több nehézségbe ütköznek tudományos és nyelvi készségeik fejlesztése során. Gyakrabban mutatnak a tanuláshoz köthető magatartászavarokat, kevésbé motiváltak a tanulásra, korábban lépnek ki az oktatásból és képzésből, valamint alacsonyabb képesítésekkel és a társadalomban való teljes körű részvételhez elégtelen kompetenciákkal rendelkeznek. |
| --- | --- |

7.

Az adatok megerősítik, hogy a társadalmi-gazdasági háttér jelenti az oktatási eredmények elsődleges előrejelzőjét. A hátrányos helyzetű tanulók a legtöbb uniós országban felülreprezentáltak azok körében, akik felső középfokú végzettség nélkül lépnek ki az oktatásból és képzésből. A 2018. évi PISA-felmérés eredményei azt mutatták, hogy a legtöbb uniós országban a szövegértés terén alulteljesítők aránya sokkal nagyobb a gazdasági, társadalmi és kulturális státuszhoz kapcsolódó index (ESCS) alsó kvartilisében, mint a felső kvartilisben; egyes uniós országokban a különbség a 40 százalékpontot is meghaladja. A szakirodalom megerősíti, hogy a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos háttérrel rendelkező tanulók általában több nehézségbe ütköznek tudományos és nyelvi készségeik fejlesztése során. Gyakrabban mutatnak a tanuláshoz köthető magatartászavarokat, kevésbé motiváltak a tanulásra, korábban lépnek ki az oktatásból és képzésből, valamint alacsonyabb képesítésekkel és a társadalomban való teljes körű részvételhez elégtelen kompetenciákkal rendelkeznek.

| 8. | Az elmúlt években a tagállamok nagyszámú iskolás korú harmadik országbeli migránst (köztük menekülteket (8)) integráltak oktatási és képzési rendszereikbe, akik közül kezdetben többen is nagyon alacsony szintű alapkészségekkel rendelkeztek. További kihívások merülnek fel az ukrajnai háború elől menekülőkkel összefüggésben, akiknek jelentős része célzott tanulási támogatásra (többek között a tanítási nyelv elsajátítása terén) és pszichoszociális támogatásra szoruló iskoláskorú gyermek. |
| --- | --- |

8.

Az elmúlt években a tagállamok nagyszámú iskolás korú harmadik országbeli migránst (köztük menekülteket (8)) integráltak oktatási és képzési rendszereikbe, akik közül kezdetben többen is nagyon alacsony szintű alapkészségekkel rendelkeztek. További kihívások merülnek fel az ukrajnai háború elől menekülőkkel összefüggésben, akiknek jelentős része célzott tanulási támogatásra (többek között a tanítási nyelv elsajátítása terén) és pszichoszociális támogatásra szoruló iskoláskorú gyermek.

| 9. | A 2015. és 2018. évi PISA-felmérés arra is rávilágított, hogy a tanulók egyre ritkábban élik meg a közösséghez tartozás érzését az iskolában, valamint hogy széles körben elterjedt és egyre gyakoribb a megfélemlítés/internetes megfélemlítés. A kutatások kiemelik, hogy az érzelmi, szociális és fizikai jóllét az iskolában fontos szerepet játszik abban, hogy javuljon a gyermekek és a fiatalok esélye arra, hogy sikeresek legyenek tanulmányaik terén és az életben. Megerősítik, hogy a mentális egészséggel kapcsolatos problémák, valamint az erőszak és a megfélemlítés, a rasszizmus, az idegengyűlölet, továbbá az intolerancia és a hátrányos megkülönböztetés egyéb formái romboló hatást gyakorolnak a gyermekek és a fiatalok érzelmi jóllétére és oktatási eredményeire. A kutatások emellett arról tanúskodnak, hogy a hátrányos helyzetű csoportok jobban ki vannak téve a megfélemlítés kockázatának, és a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű környezetekben található iskolák tanulói gyengébb mértékben élik meg a közösséghez tartozás érzését, mint tehetősebb társaik. |
| --- | --- |

9.

A 2015. és 2018. évi PISA-felmérés arra is rávilágított, hogy a tanulók egyre ritkábban élik meg a közösséghez tartozás érzését az iskolában, valamint hogy széles körben elterjedt és egyre gyakoribb a megfélemlítés/internetes megfélemlítés. A kutatások kiemelik, hogy az érzelmi, szociális és fizikai jóllét az iskolában fontos szerepet játszik abban, hogy javuljon a gyermekek és a fiatalok esélye arra, hogy sikeresek legyenek tanulmányaik terén és az életben. Megerősítik, hogy a mentális egészséggel kapcsolatos problémák, valamint az erőszak és a megfélemlítés, a rasszizmus, az idegengyűlölet, továbbá az intolerancia és a hátrányos megkülönböztetés egyéb formái romboló hatást gyakorolnak a gyermekek és a fiatalok érzelmi jóllétére és oktatási eredményeire. A kutatások emellett arról tanúskodnak, hogy a hátrányos helyzetű csoportok jobban ki vannak téve a megfélemlítés kockázatának, és a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű környezetekben található iskolák tanulói gyengébb mértékben élik meg a közösséghez tartozás érzését, mint tehetősebb társaik.

| 10. | A Covid19-világjárvány miatt még fontosabbá vált ezeknek a kihívásoknak a kezelése. Több tanulmány is utal arra, hogy a válság növelhette annak valószínűségét, hogy az iskolától való eltávolodás kockázatának kitett tanulók ténylegesen lemorzsolódnak, és hogy a járvány általában véve is káros hatást gyakorolt a tanulók mentális egészségére és jóllétére (9). |
| --- | --- |

10.

A Covid19-világjárvány miatt még fontosabbá vált ezeknek a kihívásoknak a kezelése. Több tanulmány is utal arra, hogy a válság növelhette annak valószínűségét, hogy az iskolától való eltávolodás kockázatának kitett tanulók ténylegesen lemorzsolódnak, és hogy a járvány általában véve is káros hatást gyakorolt a tanulók mentális egészségére és jóllétére (9).

| 11. | A Tanács 2011-ben ajánlást fogadott el a korai iskolaelhagyás csökkentését célzó szakpolitikákról (10). Európai és nemzeti szinten is kiterjedt munkára került sor az ajánlás végrehajtása érdekében, különösen a társaktól való tanulás és a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréje révén, az európai szakpolitikai együttműködésre vonatkozó Oktatás és képzés 2020 keretrendszer keretében. Az európai iskolai eszköztáron és a Cedefop korai iskolaelhagyás kezelésére szolgáló szakképzési eszköztárán keresztül számos forrás, sikeres intézkedéseket bemutató példa és segédanyag érhető el az interneten. Az ajánlás végrehajtásának 2019-ben közzétett független értékelése (11) egyértelműen jelzi, hogy az ajánlás és az azt kísérő uniós szakpolitikai eszközök átalakulásokat ösztönöztek az oktatási és képzési intézményeken belül, valamint a szakpolitikai intézkedések terén, és hozzájárultak a korai iskolaelhagyás visszaszorításához. Az értékelés ugyanakkor azokat a területeket is kiemeli, ahol további munkára van szükség. |
| --- | --- |

11.

A Tanács 2011-ben ajánlást fogadott el a korai iskolaelhagyás csökkentését célzó szakpolitikákról (10). Európai és nemzeti szinten is kiterjedt munkára került sor az ajánlás végrehajtása érdekében, különösen a társaktól való tanulás és a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréje révén, az európai szakpolitikai együttműködésre vonatkozó Oktatás és képzés 2020 keretrendszer keretében. Az európai iskolai eszköztáron és a Cedefop korai iskolaelhagyás kezelésére szolgáló szakképzési eszköztárán keresztül számos forrás, sikeres intézkedéseket bemutató példa és segédanyag érhető el az interneten. Az ajánlás végrehajtásának 2019-ben közzétett független értékelése (11) egyértelműen jelzi, hogy az ajánlás és az azt kísérő uniós szakpolitikai eszközök átalakulásokat ösztönöztek az oktatási és képzési intézményeken belül, valamint a szakpolitikai intézkedések terén, és hozzájárultak a korai iskolaelhagyás visszaszorításához. Az értékelés ugyanakkor azokat a területeket is kiemeli, ahol további munkára van szükség.

| 12. | A különféle oktatási ágazatokban számos olyan transznacionális projekt részesült az Erasmus+ programból nyújtott támogatásban, amelynek célja a befogadás, valamint az alulteljesítés és a korai iskolaelhagyás kezelése. A befogadás a 2021–2027-es időszakra szóló Erasmus+ program egyik átfogó prioritása. A program egyik konkrét szakpolitikai prioritása a tanulási hátrányok, a korai iskolaelhagyás és az alapkészségek terén való alacsony szintű jártasság kezelése, ami lehetővé teszi, hogy az érdekeltek az Erasmus+ keretében nyújtott finanszírozást vegyenek igénybe szakpolitikai ajánlások végrehajtásához. |
| --- | --- |

12.

A különféle oktatási ágazatokban számos olyan transznacionális projekt részesült az Erasmus+ programból nyújtott támogatásban, amelynek célja a befogadás, valamint az alulteljesítés és a korai iskolaelhagyás kezelése. A befogadás a 2021–2027-es időszakra szóló Erasmus+ program egyik átfogó prioritása. A program egyik konkrét szakpolitikai prioritása a tanulási hátrányok, a korai iskolaelhagyás és az alapkészségek terén való alacsony szintű jártasság kezelése, ami lehetővé teszi, hogy az érdekeltek az Erasmus+ keretében nyújtott finanszírozást vegyenek igénybe szakpolitikai ajánlások végrehajtásához.

| 13. | A 2014–2020-as európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) jelentős beruházásokat mozgósítottak a korai iskolaelhagyás kezelése érdekében, és számos nagyszabású projekthez nyújtottak támogatást a 2011. évi tanácsi ajánlással összhangban. Az Európai Szociális Alap Plusz olyan egyéneket, régiókat és tagállamokat támogat, akik vagy amelyek különböző kihívásokkal szembesülnek, a Covid19-világjárványból való kilábalástól kezdve az éghajlatváltozással, a foglalkoztatással, a társadalmi befogadással és az oktatással kapcsolatos uniós célok eléréséig. Az esb-alapok és a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok felhasználása többek között az európai szemeszter keretében kiadott országspecifikus ajánlások alapján történik. |
| --- | --- |

13.

A 2014–2020-as európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) jelentős beruházásokat mozgósítottak a korai iskolaelhagyás kezelése érdekében, és számos nagyszabású projekthez nyújtottak támogatást a 2011. évi tanácsi ajánlással összhangban. Az Európai Szociális Alap Plusz olyan egyéneket, régiókat és tagállamokat támogat, akik vagy amelyek különböző kihívásokkal szembesülnek, a Covid19-világjárványból való kilábalástól kezdve az éghajlatváltozással, a foglalkoztatással, a társadalmi befogadással és az oktatással kapcsolatos uniós célok eléréséig. Az esb-alapok és a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok felhasználása többek között az európai szemeszter keretében kiadott országspecifikus ajánlások alapján történik.

| 14. | A technikai támogatási eszköz lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy kérésre támogatást kapjanak különféle területeken végrehajtott, olyan testreszabott reformokhoz, mint a gyermekek oktatási eredményeinek javítása, a kisgyermekkori nevelés és gondozás javítása, a korai iskolaelhagyás kezelésére és megelőzésére vonatkozó nemzeti stratégiák és cselekvési tervek kidolgozása, a tanárok toborzását és szakmai fejlődését támogató eszközök kifejlesztése, vagy a tantervi reform előkészítése és végrehajtása. A technikai támogatási eszközt és annak elődjét, a strukturálisreform-támogató programot több tagállam is felhasználta a korai iskolaelhagyás megelőzésével kapcsolatos reformok támogatására, különös tekintettel a kiszolgáltatott helyzetű gyermekekre. |
| --- | --- |

14.

A technikai támogatási eszköz lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy kérésre támogatást kapjanak különféle területeken végrehajtott, olyan testreszabott reformokhoz, mint a gyermekek oktatási eredményeinek javítása, a kisgyermekkori nevelés és gondozás javítása, a korai iskolaelhagyás kezelésére és megelőzésére vonatkozó nemzeti stratégiák és cselekvési tervek kidolgozása, a tanárok toborzását és szakmai fejlődését támogató eszközök kifejlesztése, vagy a tantervi reform előkészítése és végrehajtása. A technikai támogatási eszközt és annak elődjét, a strukturálisreform-támogató programot több tagállam is felhasználta a korai iskolaelhagyás megelőzésével kapcsolatos reformok támogatására, különös tekintettel a kiszolgáltatott helyzetű gyermekekre.

| 15. | A gyermekeknek és a serdülőknek kiegyensúlyozott kognitív, szociális és érzelmi kompetenciákra van szükségük ahhoz, hogy pozitív eredményeket érjenek el az iskolában és az életben. Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2018. május 22-i tanácsi ajánlás (12) meghatározza a személyes, szociális és a tanulás elsajátítására vonatkozó kompetenciát. Ez a kompetencia magában foglalja a bizonytalan és összetett helyzetek kezelésére, a személyes fizikai és érzelmi jóllétről való gondoskodásra, a fizikai és mentális egészség megőrzésére, az együttműködő és pozitív kapcsolatok kialakítására, az egészségtudatos, jövőorientált életvezetésre, valamint a konfliktusok inkluzív és támogató módon történő kezelésére való képességet is. |
| --- | --- |

15.

A gyermekeknek és a serdülőknek kiegyensúlyozott kognitív, szociális és érzelmi kompetenciákra van szükségük ahhoz, hogy pozitív eredményeket érjenek el az iskolában és az életben. Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2018. május 22-i tanácsi ajánlás (12) meghatározza a személyes, szociális és a tanulás elsajátítására vonatkozó kompetenciát. Ez a kompetencia magában foglalja a bizonytalan és összetett helyzetek kezelésére, a személyes fizikai és érzelmi jóllétről való gondoskodásra, a fizikai és mentális egészség megőrzésére, az együttműködő és pozitív kapcsolatok kialakítására, az egészségtudatos, jövőorientált életvezetésre, valamint a konfliktusok inkluzív és támogató módon történő kezelésére való képességet is.

| 16. | Az oktatás és képzés területén a mindenki számára elérhető oktatási siker előmozdítását célzó méltányosságról és befogadásról szóló tanácsi következtetésekben (13) a Tanács felkéri a tagállamokat, hogy hajtsanak végre oktatáspolitikai intézkedéseket és adott esetben vezessenek be reformokat az oktatási és képzési rendszerekben – az oktatás és a képzés teljes spektrumát szem előtt tartva, valamint az intézmények egészére irányuló megközelítést alkalmazva –, hogy az oktatás és képzés minden szintjén és típusában javítsák az esélyegyenlőséget és a befogadást, továbbá hogy előmozdítsák az oktatás sikerét. |
| --- | --- |

16.

Az oktatás és képzés területén a mindenki számára elérhető oktatási siker előmozdítását célzó méltányosságról és befogadásról szóló tanácsi következtetésekben (13) a Tanács felkéri a tagállamokat, hogy hajtsanak végre oktatáspolitikai intézkedéseket és adott esetben vezessenek be reformokat az oktatási és képzési rendszerekben – az oktatás és a képzés teljes spektrumát szem előtt tartva, valamint az intézmények egészére irányuló megközelítést alkalmazva –, hogy az oktatás és képzés minden szintjén és típusában javítsák az esélyegyenlőséget és a befogadást, továbbá hogy előmozdítsák az oktatás sikerét.

| 17. | A jövő európai tanárairól és oktatóiról szóló tanácsi következtetésekben (14) a Tanács elismeri, hogy a tanárok, az oktatók és a nevelési-oktatási intézményvezetők az oktatás és képzés esetében nélkülözhetetlen hajtóerőt jelentenek, és hangsúlyozzák, hogy tovább kell fejleszteni és naprakésszé kell tenni kompetenciáikat. Az európai oktatási térségről szóló közlemény és tanácsi állásfoglalás elismerte a tanárok és oktatók kritikus szerepét. |
| --- | --- |

17.

A jövő európai tanárairól és oktatóiról szóló tanácsi következtetésekben (14) a Tanács elismeri, hogy a tanárok, az oktatók és a nevelési-oktatási intézményvezetők az oktatás és képzés esetében nélkülözhetetlen hajtóerőt jelentenek, és hangsúlyozzák, hogy tovább kell fejleszteni és naprakésszé kell tenni kompetenciáikat. Az európai oktatási térségről szóló közlemény és tanácsi állásfoglalás elismerte a tanárok és oktatók kritikus szerepét.

| 18. | A magas színvonalú kisgyermekkori nevelési és gondozási rendszerekről szóló, 2019. május 22-i tanácsi ajánlás (15) hangsúlyozza, hogy valamennyi gyermek számára hozzáférést kell biztosítani a jó minőségű kisgyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatásokhoz, mert ez hozzájárul az egészséges fejlődésükhöz és oktatási sikereikhez, segít a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentésében, és mérsékli a kompetenciabeli különbségeket a különböző társadalmi-gazdasági hátterű gyermekek között. |
| --- | --- |

18.

A magas színvonalú kisgyermekkori nevelési és gondozási rendszerekről szóló, 2019. május 22-i tanácsi ajánlás (15) hangsúlyozza, hogy valamennyi gyermek számára hozzáférést kell biztosítani a jó minőségű kisgyermekkori nevelési és gondozási szolgáltatásokhoz, mert ez hozzájárul az egészséges fejlődésükhöz és oktatási sikereikhez, segít a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentésében, és mérsékli a kompetenciabeli különbségeket a különböző társadalmi-gazdasági hátterű gyermekek között.

| 19. | A magas színvonalú és inkluzív alap- és középfokú oktatást előmozdító vegyes tanulási megközelítésekről szóló, 2021. november 29-i tanácsi ajánlás (16) támogatja a vegyes tanulási megközelítéseket, amelyek az iskolai helyszíneket és a távtanulási környezeteket, valamint a digitális és nem digitális tanulási eszközöket ötvözik azzal a céllal, hogy reziliensebb és befogadóbb oktatási és képzési rendszereket építsenek ki. Az ilyen gyakorlatok diverzifikált megközelítéseket és eszközöket tesznek lehetővé, hogy hatékonyabb támogatást lehessen nyújtani valamennyi tanuló – és különösen a sajátos igényű vagy hátrányos helyzetű csoportokból származó tanulók – számára, és fokozni lehessen tanulási motivációjukat. |
| --- | --- |

19.

A magas színvonalú és inkluzív alap- és középfokú oktatást előmozdító vegyes tanulási megközelítésekről szóló, 2021. november 29-i tanácsi ajánlás (16) támogatja a vegyes tanulási megközelítéseket, amelyek az iskolai helyszíneket és a távtanulási környezeteket, valamint a digitális és nem digitális tanulási eszközöket ötvözik azzal a céllal, hogy reziliensebb és befogadóbb oktatási és képzési rendszereket építsenek ki. Az ilyen gyakorlatok diverzifikált megközelítéseket és eszközöket tesznek lehetővé, hogy hatékonyabb támogatást lehessen nyújtani valamennyi tanuló – és különösen a sajátos igényű vagy hátrányos helyzetű csoportokból származó tanulók – számára, és fokozni lehessen tanulási motivációjukat.

| 20. | Az európai készségfejlesztési program (17) – a Covid19-világjárvány tanulságaira építve – olyan intézkedéseket határoz meg, amelyek célja a fenntartható versenyképesség megerősítése, a válságokra való reagálás céljából a reziliencia kiépítése, valamint az egyének és a vállalkozások segítése a releváns készségek fejlesztésében. A fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről szóló, 2020. november 24-i tanácsi ajánlás (18) a szakképzésre vonatkozó olyan, megújított uniós szakpolitikai jövőképet javasol, amely kulcsszerepet játszik a korai iskolaelhagyás megelőzésében és az ellene való küzdelemben, valamint az esélyegyenlőség előmozdításában. |
| --- | --- |

20.

Az európai készségfejlesztési program (17) – a Covid19-világjárvány tanulságaira építve – olyan intézkedéseket határoz meg, amelyek célja a fenntartható versenyképesség megerősítése, a válságokra való reagálás céljából a reziliencia kiépítése, valamint az egyének és a vállalkozások segítése a releváns készségek fejlesztésében. A fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről szóló, 2020. november 24-i tanácsi ajánlás (18) a szakképzésre vonatkozó olyan, megújított uniós szakpolitikai jövőképet javasol, amely kulcsszerepet játszik a korai iskolaelhagyás megelőzésében és az ellene való küzdelemben, valamint az esélyegyenlőség előmozdításában.

| 21. | A digitális oktatási cselekvési terv (19) intézkedéseket határoz meg a digitális transzformációhoz szükséges digitális készségek és kompetenciák fejlesztésére annak biztosítása érdekében, hogy egyetlen tanuló se maradjon le, és hogy a végzett hallgatók birtokában legyenek a munkaerőpiacon szükséges kompetenciáknak. A cselekvési terv a következőket irányozza elő: a tanárok és az oktatási személyzet számára a digitális jártasság előmozdítása és a dezinformáció elleni küzdelem érdekében közös iránymutatások kidolgozása, az Európai Digitális Kompetenciakeret naprakésszé tétele, valamint a digitális készségek oktatás és képzés keretében történő biztosításának javításáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslat. A cselekvési terv emellett szorgalmazza a nemek közötti szakadék megszüntetésére irányuló erőfeszítéseket a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (STEM) terén. |
| --- | --- |

21.

A digitális oktatási cselekvési terv (19) intézkedéseket határoz meg a digitális transzformációhoz szükséges digitális készségek és kompetenciák fejlesztésére annak biztosítása érdekében, hogy egyetlen tanuló se maradjon le, és hogy a végzett hallgatók birtokában legyenek a munkaerőpiacon szükséges kompetenciáknak. A cselekvési terv a következőket irányozza elő: a tanárok és az oktatási személyzet számára a digitális jártasság előmozdítása és a dezinformáció elleni küzdelem érdekében közös iránymutatások kidolgozása, az Európai Digitális Kompetenciakeret naprakésszé tétele, valamint a digitális készségek oktatás és képzés keretében történő biztosításának javításáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslat. A cselekvési terv emellett szorgalmazza a nemek közötti szakadék megszüntetésére irányuló erőfeszítéseket a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (STEM) terén.

| 22. | Az európai gyermekgarancia létrehozásáról szóló, 2021. június 14-i (EU) 2021/1004 ajánlásában (20) a Tanács felkéri a tagállamokat, hogy a rászoruló (azaz a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett, különösen a roma) gyermekek részére garantálják a tényleges és ingyenes hozzáférést az oktatáshoz és az iskolai tevékenységekhez. Az EU gyermekjogi stratégiája (21) az inkluzív és minőségi oktatás kiépítésére szólít fel. A gyermekbarát internetre (BIK+) vonatkozó új európai stratégia (22) olyan digitális környezet kialakítására szólít fel, amelyben a gyermekek védelemben részesülnek, szerepet vállalnak és tiszteletet élveznek, továbbá hangsúlyozza, hogy a kiszolgáltatott helyzetben lévő gyermekek számára egyenlő esélyeket kell biztosítani a digitális évtized kínálta lehetőségek kiaknázására. |
| --- | --- |

22.

Az európai gyermekgarancia létrehozásáról szóló, 2021. június 14-i (EU) 2021/1004 ajánlásában (20) a Tanács felkéri a tagállamokat, hogy a rászoruló (azaz a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett, különösen a roma) gyermekek részére garantálják a tényleges és ingyenes hozzáférést az oktatáshoz és az iskolai tevékenységekhez. Az EU gyermekjogi stratégiája (21) az inkluzív és minőségi oktatás kiépítésére szólít fel. A gyermekbarát internetre (BIK+) vonatkozó új európai stratégia (22) olyan digitális környezet kialakítására szólít fel, amelyben a gyermekek védelemben részesülnek, szerepet vállalnak és tiszteletet élveznek, továbbá hangsúlyozza, hogy a kiszolgáltatott helyzetben lévő gyermekek számára egyenlő esélyeket kell biztosítani a digitális évtized kínálta lehetőségek kiaknázására.

| 23. | A 2020-ban és 2021-ben elfogadott uniós esélyegyenlőségi stratégiák és társadalmi befogadásra vonatkozó szakpolitikai keretek (23) új generációja nagy hangsúlyt fektet a méltányosság és a befogadás előmozdítására, valamint a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemre az oktatásban, és célzottan támogatja a leghátrányosabb helyzetűeket és a hátrányos megkülönböztetés kockázatának leginkább kitetteket. |
| --- | --- |

23.

A 2020-ban és 2021-ben elfogadott uniós esélyegyenlőségi stratégiák és társadalmi befogadásra vonatkozó szakpolitikai keretek (23) új generációja nagy hangsúlyt fektet a méltányosság és a befogadás előmozdítására, valamint a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemre az oktatásban, és célzottan támogatja a leghátrányosabb helyzetűeket és a hátrányos megkülönböztetés kockázatának leginkább kitetteket.

| 24. | Az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítése” témában adott és az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlás felváltásáról szóló, 2020. október 30-i tanácsi ajánlás (24) a fiatalok oktatásba és képzésbe való visszatérésének a továbbképzési ajánlatok diverzifikálása révén történő megkönnyítését javasolja, biztosítva adott esetben a nem formális és az informális tanulás érvényesítését. Emellett az ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve – tűzz célt magad elé, tanulj, fejleszd készségeidet, érvényesülj) kezdeményezés abban segít, hogy a 18 és 30 év közötti hátrányos helyzetű, nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) elhelyezkedhessenek saját hazájuk munkaerőpiacán, méghozzá azáltal, hogy az oktatáshoz, szakképzéshez vagy munkavállaláshoz nyújtott támogatást egy másik uniós tagállamban történő szakmai gyakorlattal kombinálják e fiatalok készségeinek, tudásának és tapasztalatának javítása érdekében. |
| --- | --- |

24.

Az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítése” témában adott és az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlás felváltásáról szóló, 2020. október 30-i tanácsi ajánlás (24) a fiatalok oktatásba és képzésbe való visszatérésének a továbbképzési ajánlatok diverzifikálása révén történő megkönnyítését javasolja, biztosítva adott esetben a nem formális és az informális tanulás érvényesítését. Emellett az ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve – tűzz célt magad elé, tanulj, fejleszd készségeidet, érvényesülj) kezdeményezés abban segít, hogy a 18 és 30 év közötti hátrányos helyzetű, nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) elhelyezkedhessenek saját hazájuk munkaerőpiacán, méghozzá azáltal, hogy az oktatáshoz, szakképzéshez vagy munkavállaláshoz nyújtott támogatást egy másik uniós tagállamban történő szakmai gyakorlattal kombinálják e fiatalok készségeinek, tudásának és tapasztalatának javítása érdekében.

| 25. | A 2011. évi tanácsi ajánlás végrehajtása alapján levont tanulságok, valamint a kutatásokból és az érdekelt felekkel folytatott konzultációkból származó új tapasztalatok olyan, szélesebb körű, inkluzívabb és szisztematikusabb megközelítést tesznek szükségessé az iskolai siker tekintetében, amely egyidejűleg kezeli az alapkészségekre és a korai iskolaelhagyásra vonatkozó uniós szintű célokat, és maradéktalanul integrálja a jólléti dimenziót. Egy ilyen megközelítésnek biztosítania kell az oktatásban és az életben való boldoguláshoz szükséges kompetenciák fejlesztését, és lehetővé kell tennie az érdemi tanulási tapasztalatot, a szerepvállalást, a közösségben való szélesebb körű részvételt és a stabil felnőttkorba való átmenetet, valamint az aktív polgári szerepvállalást. |
| --- | --- |

25.

A 2011. évi tanácsi ajánlás végrehajtása alapján levont tanulságok, valamint a kutatásokból és az érdekelt felekkel folytatott konzultációkból származó új tapasztalatok olyan, szélesebb körű, inkluzívabb és szisztematikusabb megközelítést tesznek szükségessé az iskolai siker tekintetében, amely egyidejűleg kezeli az alapkészségekre és a korai iskolaelhagyásra vonatkozó uniós szintű célokat, és maradéktalanul integrálja a jólléti dimenziót. Egy ilyen megközelítésnek biztosítania kell az oktatásban és az életben való boldoguláshoz szükséges kompetenciák fejlesztését, és lehetővé kell tennie az érdemi tanulási tapasztalatot, a szerepvállalást, a közösségben való szélesebb körű részvételt és a stabil felnőttkorba való átmenetet, valamint az aktív polgári szerepvállalást.

| 26. | A tagállamoknak EU-szerte szisztematikusan foglalkozniuk kell az alulteljesítés és a korai iskolaelhagyás csökkentésére, valamint az iskolai siker előmozdítására irányuló célkitűzéssel. Rendszerszinten egymással összhangban álló szakpolitikai intézkedésekre, valamint az egyéb releváns szakpolitikai területekkel (mint például az ifjúságügy, az egészségügy, a kultúra, a szociális szolgáltatások, a foglalkoztatás, a lakhatás, az igazságügy, a migráció és az integráció) való koordinációra, valamint a különböző szereplők közötti hatékony és minden szintre (nemzeti, regionális, helyi, iskolai) kiterjedő koordinációra van szükség a gyermekek, a fiatalok és családjaik koordinált támogatásának biztosításához. Ezzel párhuzamosan, iskolai szinten – a nemzeti körülményekkel összhangban – olyan, az egész iskolára kiterjedő, közösségi megközelítéseket kell támogatni, amelyek valamennyi tevékenységi területre kiterjednek (oktatás és tanulás, tervezés és irányítás stb.), és az összes kulcsfontosságú szereplőt (tanulókat, nevelési-oktatási intézményvezetőket, az oktató és nem oktató személyzetet, a szülőket és a családokat, valamint a helyi és a szélesebb közösségeket) bevonják (25). |
| --- | --- |

26.

A tagállamoknak EU-szerte szisztematikusan foglalkozniuk kell az alulteljesítés és a korai iskolaelhagyás csökkentésére, valamint az iskolai siker előmozdítására irányuló célkitűzéssel. Rendszerszinten egymással összhangban álló szakpolitikai intézkedésekre, valamint az egyéb releváns szakpolitikai területekkel (mint például az ifjúságügy, az egészségügy, a kultúra, a szociális szolgáltatások, a foglalkoztatás, a lakhatás, az igazságügy, a migráció és az integráció) való koordinációra, valamint a különböző szereplők közötti hatékony és minden szintre (nemzeti, regionális, helyi, iskolai) kiterjedő koordinációra van szükség a gyermekek, a fiatalok és családjaik koordinált támogatásának biztosításához. Ezzel párhuzamosan, iskolai szinten – a nemzeti körülményekkel összhangban – olyan, az egész iskolára kiterjedő, közösségi megközelítéseket kell támogatni, amelyek valamennyi tevékenységi területre kiterjednek (oktatás és tanulás, tervezés és irányítás stb.), és az összes kulcsfontosságú szereplőt (tanulókat, nevelési-oktatási intézményvezetőket, az oktató és nem oktató személyzetet, a szülőket és a családokat, valamint a helyi és a szélesebb közösségeket) bevonják (25).

| 27. | Ez a tanácsi ajánlás teljes mértékben tiszteletben tartja a szubszidiaritás és az arányosság elvét, |
| --- | --- |

27.

Ez a tanácsi ajánlás teljes mértékben tiszteletben tartja a szubszidiaritás és az arányosság elvét,

AJÁNLJA A TAGÁLLAMOKNAK, HOGY:

| 1. | 2025-ig – a megfelelő szinteken, és összhangban oktatási és képzési rendszerük struktúrájával – dolgozzák ki, vagy adott esetben erősítsék tovább az iskolai sikerre irányuló integrált és átfogó stratégiát (26) a társadalmi-gazdasági helyzet oktatási és képzési eredményekre gyakorolt hatásainak minimálisra csökkentése, a befogadásnak az oktatásban és képzésben történő előmozdítása, valamint a korai iskolaelhagyás és az alapkészségek terén mutatkozó alulteljesítés további csökkentése érdekében, és ennek során vegyék figyelembe a mellékletben foglalt szakpolitikai keretben felvázolt különféle intézkedéseket. Ennek során kiemelt figyelmet kell fordítani a jó iskolai közérzetre mint az iskolai siker kulcsfontosságú elemére. Az említett stratégiának megelőző, beavatkozó és kompenzáló intézkedéseket kell tartalmaznia (beleértve a megerősített ifjúsági garancia (27) részeként kínált intézkedéseket is), tényeken kell alapulnia, és az általános intézkedéseket célzott és/vagy egyénre szabott intézkedésekkel kell ötvöznie azon tanulók számára (például a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű tanulók, a migráns, menekült vagy roma háttérrel rendelkező tanulók, a látható és láthatatlan fogyatékossággal élő tanulók, a sajátos nevelési igényű vagy mentális egészségi problémákkal küzdő tanulók, valamint – a tagállami körülményeknek megfelelően – az elszigetelt, szigeti vagy távoli területekről, többek között az EU legkülső régióiból érkező tanulók számára), akik külön figyelmet és támogatást igényelnek inkluzív keretek között. Az említett stratégiának emellett a különböző szakpolitikai területeket, irányítási szinteket, valamint oktatási és képzési szinteket képviselő szereplők közötti strukturált együttműködésen kell alapulnia, megfelelő finanszírozásban kell részesülnie, továbbá a stratégiát egyértelmű végrehajtási és értékelési tervnek kell kísérnie; |
| --- | --- |

1.

2025-ig – a megfelelő szinteken, és összhangban oktatási és képzési rendszerük struktúrájával – dolgozzák ki, vagy adott esetben erősítsék tovább az iskolai sikerre irányuló integrált és átfogó stratégiát (26) a társadalmi-gazdasági helyzet oktatási és képzési eredményekre gyakorolt hatásainak minimálisra csökkentése, a befogadásnak az oktatásban és képzésben történő előmozdítása, valamint a korai iskolaelhagyás és az alapkészségek terén mutatkozó alulteljesítés további csökkentése érdekében, és ennek során vegyék figyelembe a mellékletben foglalt szakpolitikai keretben felvázolt különféle intézkedéseket. Ennek során kiemelt figyelmet kell fordítani a jó iskolai közérzetre mint az iskolai siker kulcsfontosságú elemére. Az említett stratégiának megelőző, beavatkozó és kompenzáló intézkedéseket kell tartalmaznia (beleértve a megerősített ifjúsági garancia (27) részeként kínált intézkedéseket is), tényeken kell alapulnia, és az általános intézkedéseket célzott és/vagy egyénre szabott intézkedésekkel kell ötvöznie azon tanulók számára (például a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű tanulók, a migráns, menekült vagy roma háttérrel rendelkező tanulók, a látható és láthatatlan fogyatékossággal élő tanulók, a sajátos nevelési igényű vagy mentális egészségi problémákkal küzdő tanulók, valamint – a tagállami körülményeknek megfelelően – az elszigetelt, szigeti vagy távoli területekről, többek között az EU legkülső régióiból érkező tanulók számára), akik külön figyelmet és támogatást igényelnek inkluzív keretek között. Az említett stratégiának emellett a különböző szakpolitikai területeket, irányítási szinteket, valamint oktatási és képzési szinteket képviselő szereplők közötti strukturált együttműködésen kell alapulnia, megfelelő finanszírozásban kell részesülnie, továbbá a stratégiát egyértelmű végrehajtási és értékelési tervnek kell kísérnie;

| 2. | dolgozzák ki, vagy adott esetben erősítsék tovább nemzeti, regionális és helyi szinten az adatgyűjtési és nyomonkövetési rendszereket, amelyek lehetővé teszik a tanulókra, valamint a tanulási eredményeket befolyásoló tényezőkre – különösen a társadalmi-gazdasági háttérre – vonatkozó kvantitatív és kvalitatív információk szisztematikus gyűjtését. Ezeknek a rendszereknek összhangban kell állniuk a személyes adatok védelmével és a nemzeti jogszabályokkal. A lehetőségekhez mérten biztosítaniuk kell, hogy a különböző szakpolitikai szinteken az aspektusok széles körére (köztük maguknak a tanulóknak a véleményére) vonatkozó, lebontott adatok és információk álljanak rendelkezésre, és hogy azokat (adott esetben anonimizált formában) felhasználják az elemzés, a megelőzés és a korai beavatkozás céljából, a szakpolitikák kialakításához, irányítási és nyomonkövetési célokra, továbbá a fenti stratégiák értékeléséhez; |
| --- | --- |

2.

dolgozzák ki, vagy adott esetben erősítsék tovább nemzeti, regionális és helyi szinten az adatgyűjtési és nyomonkövetési rendszereket, amelyek lehetővé teszik a tanulókra, valamint a tanulási eredményeket befolyásoló tényezőkre – különösen a társadalmi-gazdasági háttérre – vonatkozó kvantitatív és kvalitatív információk szisztematikus gyűjtését. Ezeknek a rendszereknek összhangban kell állniuk a személyes adatok védelmével és a nemzeti jogszabályokkal. A lehetőségekhez mérten biztosítaniuk kell, hogy a különböző szakpolitikai szinteken az aspektusok széles körére (köztük maguknak a tanulóknak a véleményére) vonatkozó, lebontott adatok és információk álljanak rendelkezésre, és hogy azokat (adott esetben anonimizált formában) felhasználják az elemzés, a megelőzés és a korai beavatkozás céljából, a szakpolitikák kialakításához, irányítási és nyomonkövetési célokra, továbbá a fenti stratégiák értékeléséhez;

| 3. | egy integrált és átfogó stratégia keretében, továbbá a tagállami körülményeknek megfelelően kombinálják a mellékletben foglalt szakpolitikai keretben javasolt megelőző, beavatkozó és kompenzáló intézkedéseket a következők érdekében:






  3.1 | a tanulók támogatása különféle olyan intézkedések szisztematikus ötvözésével, amelyek a tanulók érdekeit és szükségleteit helyezik a középpontba, és amelyek figyelembe veszik véleményüket; |
| --- | --- | --- |

3.

egy integrált és átfogó stratégia keretében, továbbá a tagállami körülményeknek megfelelően kombinálják a mellékletben foglalt szakpolitikai keretben javasolt megelőző, beavatkozó és kompenzáló intézkedéseket a következők érdekében:

3.1

a tanulók támogatása különféle olyan intézkedések szisztematikus ötvözésével, amelyek a tanulók érdekeit és szükségleteit helyezik a középpontba, és amelyek figyelembe veszik véleményüket;

| 3.2 | a nevelési-oktatási intézményvezetők, tanárok, oktatók és egyéb személyzet, köztük a kisgyermekkori nevelésben és gondozásban dolgozók támogatása az ahhoz nyújtott segítség révén, hogy ismereteket szerezhessenek, valamint készségeket és kompetenciákat sajátíthassanak el, a folyamatos szakmai továbbképzéshez nyújtott támogatás révén, továbbá elegendő idő, megfelelő helyiségek és támogatás biztosítása révén annak érdekében, hogy hatékony munkát végezhessenek valamennyi tanulóval, köztük a kirekesztés, az alulteljesítés és a korai iskolaelhagyás kockázatának kitett tanulókkal. Figyelmet kell fordítani munkájuk elismerésére és (többek között pénzügyi) megbecsülésére; |
| --- | --- |

3.2

a nevelési-oktatási intézményvezetők, tanárok, oktatók és egyéb személyzet, köztük a kisgyermekkori nevelésben és gondozásban dolgozók támogatása az ahhoz nyújtott segítség révén, hogy ismereteket szerezhessenek, valamint készségeket és kompetenciákat sajátíthassanak el, a folyamatos szakmai továbbképzéshez nyújtott támogatás révén, továbbá elegendő idő, megfelelő helyiségek és támogatás biztosítása révén annak érdekében, hogy hatékony munkát végezhessenek valamennyi tanulóval, köztük a kirekesztés, az alulteljesítés és a korai iskolaelhagyás kockázatának kitett tanulókkal. Figyelmet kell fordítani munkájuk elismerésére és (többek között pénzügyi) megbecsülésére;

| 3.3 | az iskolák támogatása az iskolai sikerre irányuló, „egész iskolára kiterjedő, közösségi megközelítés” kialakításában, amelyben az iskolai közösség valamennyi tagja (nevelési-oktatási intézményvezetők, tanárok, oktatók és egyéb oktatási személyzet, tanulók, szülők és családok, valamint a helyi közösség), valamint az érdekelt felek széles köre aktívan és egymással együttműködve részt vesz annak előmozdítása érdekében, hogy az oktatás valamennyi tanuló számára sikerrel párosuljon; |
| --- | --- |

3.3

az iskolák támogatása az iskolai sikerre irányuló, „egész iskolára kiterjedő, közösségi megközelítés” kialakításában, amelyben az iskolai közösség valamennyi tagja (nevelési-oktatási intézményvezetők, tanárok, oktatók és egyéb oktatási személyzet, tanulók, szülők és családok, valamint a helyi közösség), valamint az érdekelt felek széles köre aktívan és egymással együttműködve részt vesz annak előmozdítása érdekében, hogy az oktatás valamennyi tanuló számára sikerrel párosuljon;

| 3.4 | rendszerszintű intézkedések és ágazatközi megközelítés az oktatás és képzés terén a méltányosság és a befogadás javítása, valamint annak előmozdítása érdekében, hogy az oktatás valamennyi tanuló számára sikerrel párosuljon, többek között azoknak a struktúráknak és mechanizmusoknak a kezelése révén, amelyek különösen káros hatással lehetnek a hátrányosabb helyzetű csoportokhoz tartozó tanulókra; |
| --- | --- |

3.4

rendszerszintű intézkedések és ágazatközi megközelítés az oktatás és képzés terén a méltányosság és a befogadás javítása, valamint annak előmozdítása érdekében, hogy az oktatás valamennyi tanuló számára sikerrel párosuljon, többek között azoknak a struktúráknak és mechanizmusoknak a kezelése révén, amelyek különösen káros hatással lehetnek a hátrányosabb helyzetű csoportokhoz tartozó tanulókra;

| 4. | a nemzeti, regionális és helyi szükségleteknek megfelelően optimalizálják a nemzeti és uniós források felhasználását az infrastruktúrába, a képzésbe, valamint az eszközökbe és az erőforrásokba való beruházásokhoz az oktatás területén a befogadás, az egyenlőség és a jóllét növelése érdekében, ideértve az uniós források – különösen az Erasmus+, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, az Európai Szociális Alap Plusz, az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Digitális Európa program, a Horizont Európa, a technikai támogatási eszköz, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap stb. – és szakértelem kiaknázását a reformok, és az infrastruktúrába, az eszközökbe, a pedagógiába és az egészséges tanulási környezetek létrehozásába történő beruházások vonatkozásában, valamint gondoskodjanak arról, hogy az alapok felhasználása összhangban álljon a stratégia egészével; |
| --- | --- |

4.

a nemzeti, regionális és helyi szükségleteknek megfelelően optimalizálják a nemzeti és uniós források felhasználását az infrastruktúrába, a képzésbe, valamint az eszközökbe és az erőforrásokba való beruházásokhoz az oktatás területén a befogadás, az egyenlőség és a jóllét növelése érdekében, ideértve az uniós források – különösen az Erasmus+, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, az Európai Szociális Alap Plusz, az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Digitális Európa program, a Horizont Európa, a technikai támogatási eszköz, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap stb. – és szakértelem kiaknázását a reformok, és az infrastruktúrába, az eszközökbe, a pedagógiába és az egészséges tanulási környezetek létrehozásába történő beruházások vonatkozásában, valamint gondoskodjanak arról, hogy az alapok felhasználása összhangban álljon a stratégia egészével;

| 5. | az európai oktatási térség (ezenbelül az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszere [2021–2030]) és az európai szemeszter hatályos jelentéstételi szabályainak keretében számoljanak be stratégiájukról, a meghozott intézkedésekről, a vonatkozó nyomonkövetési és értékelési intézkedésekről, valamint az allokált költségvetésről; |
| --- | --- |

5.

az európai oktatási térség (ezenbelül az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszere [2021–2030]) és az európai szemeszter hatályos jelentéstételi szabályainak keretében számoljanak be stratégiájukról, a meghozott intézkedésekről, a vonatkozó nyomonkövetési és értékelési intézkedésekről, valamint az allokált költségvetésről;

| 6. | aktívan vonják be a fiatalokat a tanácsi ajánlás végrehajtásába, többek között az uniós ifjúsági párbeszéd révén, annak biztosítása érdekében, hogy a fiatalok – köztük a hátrányos helyzetűek – véleményét, nézeteit és szükségleteit meghallgassák, illetve figyelembe vegyék, |
| --- | --- |

6.

aktívan vonják be a fiatalokat a tanácsi ajánlás végrehajtásába, többek között az uniós ifjúsági párbeszéd révén, annak biztosítása érdekében, hogy a fiatalok – köztük a hátrányos helyzetűek – véleményét, nézeteit és szükségleteit meghallgassák, illetve figyelembe vegyék,

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 1. | támogassa a tanácsi ajánlás, valamint a kapcsolódó kezdeményezések – például az európai gyermekgarancia és a megerősített ifjúsági garancia – végrehajtását azáltal, hogy megkönnyíti a tagállamok és valamennyi érdekelt fél közötti, a mindenki számára elérhető oktatási siker témáját érintő egymástól való tanulást és tapasztalatcserét az alábbiak révén:






  1.1 | az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének (2021–2030) végrehajtása, amelynek kiemelt területeit képezi a korai iskolaelhagyás csökkentése, az alapkészségek terén való jártasság növelése, valamint a tanulók, tanárok és oktatók jóllétének előmozdítása; |
| --- | --- | --- |

1.

támogassa a tanácsi ajánlás, valamint a kapcsolódó kezdeményezések – például az európai gyermekgarancia és a megerősített ifjúsági garancia – végrehajtását azáltal, hogy megkönnyíti a tagállamok és valamennyi érdekelt fél közötti, a mindenki számára elérhető oktatási siker témáját érintő egymástól való tanulást és tapasztalatcserét az alábbiak révén:

1.1

az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének (2021–2030) végrehajtása, amelynek kiemelt területeit képezi a korai iskolaelhagyás csökkentése, az alapkészségek terén való jártasság növelése, valamint a tanulók, tanárok és oktatók jóllétének előmozdítása;

| 1.2 | az alulteljesítés kockázatának kitett csoportok számára a támogató tanulási környezet kialakítására és a jó iskolai közérzet elősegítésére irányuló stratégiákkal foglalkozó szakértői csoport tevékenységének kialakítása és előmozdítása a következőkre irányuló munka előbbrevitelének céljából: a támogató és egészséges tanulási környezetek fejlesztésével, a mentális egészség, az egészséges életmód, valamint a fizikai és érzelmi jóllét előmozdításával (többek között a poszttraumás stressz kezelésével), továbbá az iskolai megfélemlítés és erőszak megelőzésével kapcsolatos bevált gyakorlatok azonosítása, a sikeres iskolai gyakorlatok hatékony alkalmazására vonatkozó javaslatok, illetve uniós és nemzeti szintű figyelemfelkeltő tevékenységekre vonatkozó ajánlások kidolgozása; |
| --- | --- |

1.2

az alulteljesítés kockázatának kitett csoportok számára a támogató tanulási környezet kialakítására és a jó iskolai közérzet elősegítésére irányuló stratégiákkal foglalkozó szakértői csoport tevékenységének kialakítása és előmozdítása a következőkre irányuló munka előbbrevitelének céljából: a támogató és egészséges tanulási környezetek fejlesztésével, a mentális egészség, az egészséges életmód, valamint a fizikai és érzelmi jóllét előmozdításával (többek között a poszttraumás stressz kezelésével), továbbá az iskolai megfélemlítés és erőszak megelőzésével kapcsolatos bevált gyakorlatok azonosítása, a sikeres iskolai gyakorlatok hatékony alkalmazására vonatkozó javaslatok, illetve uniós és nemzeti szintű figyelemfelkeltő tevékenységekre vonatkozó ajánlások kidolgozása;

| 1.3 | a sikeres gyakorlatok (ideértve a társaktól való tanulást és a társak általi mentorálást), iránymutatások és gyakorlati eszközök azonosítása és megosztása a nemzeti, regionális és helyi szakpolitikák és gyakorlatok kialakításának, végrehajtásának és értékelésének támogatása érdekében, ideértve a hátrányos helyzetű tanulókat célzó szakpolitikákat és gyakorlatokat is, az uniós együttműködési eszközök, online oktatási és képzési platformok és közösségek felhasználása, ideértve az eTwinninget, az új Európai Iskolai Oktatási Platformot, az Erasmus+ program korábbi résztvevőinek hálózatát, a Cedefopnak a korai iskolaelhagyás elleni küzdelemmel foglalkozó nagyköveteit, valamint az EU-ról szóló többnyelvű tananyagokat biztosító, Tanulósarok nevű weboldalt; |
| --- | --- |

1.3

a sikeres gyakorlatok (ideértve a társaktól való tanulást és a társak általi mentorálást), iránymutatások és gyakorlati eszközök azonosítása és megosztása a nemzeti, regionális és helyi szakpolitikák és gyakorlatok kialakításának, végrehajtásának és értékelésének támogatása érdekében, ideértve a hátrányos helyzetű tanulókat célzó szakpolitikákat és gyakorlatokat is, az uniós együttműködési eszközök, online oktatási és képzési platformok és közösségek felhasználása, ideértve az eTwinninget, az új Európai Iskolai Oktatási Platformot, az Erasmus+ program korábbi résztvevőinek hálózatát, a Cedefopnak a korai iskolaelhagyás elleni küzdelemmel foglalkozó nagyköveteit, valamint az EU-ról szóló többnyelvű tananyagokat biztosító, Tanulósarok nevű weboldalt;

| 1.4 | az oktatás és képzés területén a befogadás, a méltányosság és a jóllét előmozdítására, támogatására és lehetővé tételére irányuló, az uniós alapok – például az Erasmus+, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, az Európai Szociális Alap Plusz, az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Digitális Európa program, a Horizont Európa, a technikai támogatási eszköz, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap stb. – keretében rendelkezésre álló lehetőségek igénybevételének ösztönzése, valamint az említett lehetőségekre való figyelemfelhívás; |
| --- | --- |

1.4

az oktatás és képzés területén a befogadás, a méltányosság és a jóllét előmozdítására, támogatására és lehetővé tételére irányuló, az uniós alapok – például az Erasmus+, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, az Európai Szociális Alap Plusz, az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Digitális Európa program, a Horizont Európa, a technikai támogatási eszköz, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap stb. – keretében rendelkezésre álló lehetőségek igénybevételének ösztönzése, valamint az említett lehetőségekre való figyelemfelhívás;

| 1.5 | az egész EU-ra kiterjedő kutatás és felmérések támogatása; kutatási hálózatok létrehozásának ösztönzése, valamint a kutatás és a szakpolitika, illetve a kutatás és a szakemberek közötti párbeszéd támogatása; |
| --- | --- |

1.5

az egész EU-ra kiterjedő kutatás és felmérések támogatása; kutatási hálózatok létrehozásának ösztönzése, valamint a kutatás és a szakpolitika, illetve a kutatás és a szakemberek közötti párbeszéd támogatása;

| 1.6 | a digitális oktatásról és készségekről folytatott strukturált párbeszéd eredményeinek figyelembevétele; |
| --- | --- |

1.6

a digitális oktatásról és készségekről folytatott strukturált párbeszéd eredményeinek figyelembevétele;

| 2. | támogassa a valamennyi tanuló számára elérhető oktatási sikerről (ideértve a migránsok integrációját és a nyelvtanulást) szóló útmutató anyagoknak és forrásoknak – a tagállamokkal együttműködésben és a tagállamok általi önkéntes felhasználás céljából történő – kidolgozását és terjesztését többek között az inkluzív oktatás előmozdítására és a korai iskolaelhagyás kezelésére irányuló európai iskolai eszköztárnak, az inkluzív oktatás és az állampolgári nevelés terén kialakított példaértékű gyakorlatok gyűjteményének, valamint a Cedefop korai iskolaelhagyás kezelésére szolgáló szakképzési eszköztárának a továbbfejlesztése és népszerűsítése révén; |
| --- | --- |

2.

támogassa a valamennyi tanuló számára elérhető oktatási sikerről (ideértve a migránsok integrációját és a nyelvtanulást) szóló útmutató anyagoknak és forrásoknak – a tagállamokkal együttműködésben és a tagállamok általi önkéntes felhasználás céljából történő – kidolgozását és terjesztését többek között az inkluzív oktatás előmozdítására és a korai iskolaelhagyás kezelésére irányuló európai iskolai eszköztárnak, az inkluzív oktatás és az állampolgári nevelés terén kialakított példaértékű gyakorlatok gyűjteményének, valamint a Cedefop korai iskolaelhagyás kezelésére szolgáló szakképzési eszköztárának a továbbfejlesztése és népszerűsítése révén;

| 3. | mozdítsa elő az oktatási személyzet és más érdekelt felek szakmai fejlődési lehetőségeit az alábbiak révén:






  3.1 | az Erasmus+ keretében megvalósuló személyzeti csereprogramok, projektek és hálózatok bevált gyakorlatainak megosztása, többek között az eTwinning online közösségen, az Erasmus+ tanárképző akadémiákon és a szakképzési kiválósági központokon keresztül; |
| --- | --- | --- |

3.

mozdítsa elő az oktatási személyzet és más érdekelt felek szakmai fejlődési lehetőségeit az alábbiak révén:

3.1

az Erasmus+ keretében megvalósuló személyzeti csereprogramok, projektek és hálózatok bevált gyakorlatainak megosztása, többek között az eTwinning online közösségen, az Erasmus+ tanárképző akadémiákon és a szakképzési kiválósági központokon keresztül;

| 3.2 | virtuális szabadegyetemeknek (MOOC) és oktatási lehetőségeknek (többek között mikrotanúsítványok) az új Európai Iskolai Oktatási Platformon keresztül történő elérhetővé tétele a tanárok, oktatók, nevelési-oktatási intézményvezetők és a tanárképzésben oktatók folyamatos szakmai továbbképzésének céljából, valamint e tanfolyamok széles körű igénybevételének előmozdítása; |
| --- | --- |

3.2

virtuális szabadegyetemeknek (MOOC) és oktatási lehetőségeknek (többek között mikrotanúsítványok) az új Európai Iskolai Oktatási Platformon keresztül történő elérhetővé tétele a tanárok, oktatók, nevelési-oktatási intézményvezetők és a tanárképzésben oktatók folyamatos szakmai továbbképzésének céljából, valamint e tanfolyamok széles körű igénybevételének előmozdítása;

| 4. | kövesse nyomon a tanácsi ajánlás végrehajtását, és tegyen jelentést arról az európai oktatási térség (ezenbelül az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszere) és az európai szemeszter (ezenbelül a felülvizsgált szociális eredménytábla) hatályos szabályainak keretében; |
| --- | --- |

4.

kövesse nyomon a tanácsi ajánlás végrehajtását, és tegyen jelentést arról az európai oktatási térség (ezenbelül az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszere) és az európai szemeszter (ezenbelül a felülvizsgált szociális eredménytábla) hatályos szabályainak keretében;

| 5. | az európai oktatási térségről szóló jelentések keretében kövesse nyomon az uniós szintű célok elérése terén elért eredményeket, és azokról rendszeres időközönként tegyen jelentést; az oktatási mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoporttal szoros együttműködésben vizsgálja meg, hogy miként lehetne javítani az uniós szintű nyomon követést, különösen a meglévő uniós szintű mutatók értékelése és – adott esetben, illetve szükség esetén – új, különösen a befogadásra és a méltányosságra vonatkozó mutatók javasolása révén. |
| --- | --- |

5.

az európai oktatási térségről szóló jelentések keretében kövesse nyomon az uniós szintű célok elérése terén elért eredményeket, és azokról rendszeres időközönként tegyen jelentést; az oktatási mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoporttal szoros együttműködésben vizsgálja meg, hogy miként lehetne javítani az uniós szintű nyomon követést, különösen a meglévő uniós szintű mutatók értékelése és – adott esetben, illetve szükség esetén – új, különösen a befogadásra és a méltányosságra vonatkozó mutatók javasolása révén.

A korai iskolaelhagyás csökkentését célzó szakpolitikákról szóló, 2011. június 28-i tanácsi ajánlás helyébe ezen ajánlás lép.

Kelt Brüsszelben, 2022. november 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

V. BALAŠ

---

(1)  HL C 428., 2017.12.13., 10. o.

1

(2)  COM(2021) 102 final.

2

(3)  COM(2020) 625 final.

3

(4)  HL C 66., 2021.2.26., 1. o.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2316 határozata (2021. december 22.) az ifjúság európai évéről (2022) (HL L 462., 2021.12.28., 1. o.).

5

(6)  Konferencia Európa jövőjéről – Jelentés a végeredményről, 2022. május, 46. javaslat (88. o.).

6

Konferencia Európa jövőjéről – Jelentés a végeredményről

(7)  Bár a digitális készségek az alapkészségek közé tartoznak, ezen ajánlás nem foglalkozik velük külön, mivel azok már más kezdeményezésekben, például a digitális oktatási cselekvési tervben központi kérdésként szerepelnek.

7

(8)  A „menekült” kifejezést e dokumentum tágabb politikai értelemben használja, nem pedig a genfi egyezményben és az uniós menekültügyi vívmányokban meghatározottak szerint.

8

(9)  Lásd például: Koehler, C., Psacharopoulos, G. és Van der Graaf, L., The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof (A Covid19 hatása a hátrányos helyzetű gyermekek oktatására és annak társadalmi-gazdasági következményei), NESET–EENEE jelentés, Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2022; Európai Bizottság, Oktatásügyi, Ifjúságpolitikai, Sportügyi és Kulturális Főigazgatóság, Impacts of COVID-19 on school education (A Covid19 hatásai az iskolai oktatásra), az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2022; Blaskó, Z., da Costa, P. és Schnepf, S. V., Learning Loss and Educational Inequalities in Europe: Mapping the Potential Consequences of the COVID-19 Crisis (Tanulási veszteség és oktatási egyenlőtlenségek Európában: a Covid19-válság lehetséges következményeinek feltérképezése), az IZA 14298. sz. háttér-vitaanyaga, Bonn, 2021.

9

The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof

Impacts of COVID-19 on school education

Learning Loss and Educational Inequalities in Europe: Mapping the Potential Consequences of the COVID-19 Crisis

(10)  HL C 191., 2011.7.1., 1. o.

10

(11)  Európai Bizottság, Oktatásügyi, Ifjúságpolitikai, Sportügyi és Kulturális Főigazgatóság, Donlevy, V., Day, L., Andriescu, M., Downes P., Assessment of the implementation of the 2011 Council Recommendation on policies to reduce early school leave: final report (A korai iskolaelhagyás csökkentését célzó szakpolitikákról szóló 2011-es tanácsi ajánlás végrehajtásának értékelése: zárójelentés), az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2019.

11

Assessment of the implementation of the 2011 Council Recommendation on policies to reduce early school leave: final report

(12)  HL C 189., 2018.6.4., 1. o.

12

(13)  HL C 221., 2021.6.10., 3. o.

13

(14)  HL C 193., 2020.6.9., 11. o.

14

(15)  HL C 189., 2019.6.5., 4. o.

15

(16)  HL C 504., 2021.12.14., 21. o.

16

(17)  COM(2020) 274 final.

17

(18)  HL C 417., 2020.12.2., 1. o.

18

(19)  COM(2020) 624 final.

19

(20)  HL L 223., 2021.6.22., 14. o.

20

(21)  COM(2021) 142 final.

21

(22)  COM(2022) 212 final.

22

(23)  A 2020 és 2025 közötti időszakra szóló uniós nemi esélyegyenlőségi stratégia (2020), a 2020–2025-ös időszakra vonatkozó, rasszizmus elleni uniós cselekvési terv (2020), a romák egyenlőségének, társadalmi befogadásának és részvételének előmozdítását célzó uniós stratégiai keretrendszer (2020) és a kapcsolódó tanácsi ajánlás (2021), az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló 2020–2025-ös stratégia (2020), az integrációról és a befogadásról szóló cselekvési terv, 2021–2027 (2020), a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló stratégia (2021–2030) (2021), és az antiszemitizmus elleni küzdelemre és a zsidó élet előmozdítására irányuló uniós stratégia (2021–2030) (2021).

23

(24)  HL C 372., 2020.11.4., 1. o.

24

(25)  Lásd az SWD(2022) 176 final bizottsági szolgálati munkadokumentumot.

25

(26)  Az említett stratégia belefoglalható a vonatkozó nemzeti stratégiai dokumentumokba.

26

(27)  A Tanács ajánlása (2020. október 30.) az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítése” témájában és az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlás felváltásáról (HL C 372., 2020.11.4., 1. o.).

27

---

MELLÉKLET

Az iskolai siker szakpolitikai kerete

Ez a melléklet az oktatás és képzés terén tevékenykedő nemzeti, regionális és helyi politikai döntéshozók és gyakorlati szakemberek számára referenciaeszközként szolgáló szakpolitikai keretet javasol, amely forrásul szolgálhat egy olyan rendszerszintű szakpolitikai megközelítés kialakításához, amelynek célja valamennyi tanuló számára jobb oktatási eredmények elérését biztosítani.

E szakpolitikai keret rendszerszintű megközelítést ismertet arra vonatkozóan, hogy miként érhet el valamennyi tanuló nagyobb iskolai sikereket, függetlenül attól, hogy milyen személyes jellemzőkkel, illetve milyen családi, kulturális és társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkezik. Az uniós tagállamokból származó adatok és bevált gyakorlatok, valamint a legkorszerűbb kutatások alapján meghatározza azokat a legfontosabb feltételeket és intézkedéseket, amelyek révén csökkenthető a korai iskolaelhagyás és az alapkészségek terén való alulteljesítés. E szakpolitikai keret az iskolai sikerre vonatkozó olyan, széles körű és inkluzív megközelítésen alapul, amely nemcsak a tanulmányi eredményeket veszi figyelembe, hanem olyan elemeket is, mint a személyes, szociális és érzelmi fejlődés, valamint a tanulók jó iskolai közérzete. A keret a következők köré épül: néhány átfogó feltétel (1. és 2. pont), valamint bizonyos, iskolai és rendszerszinten – az egyes nemzeti oktatási rendszerekkel összhangban – előmozdítandó, lehetséges intézkedések.

1.

| a) | koordináció biztosítása más szakpolitikai területekkel (például ifjúságügy, egészségügy, kultúra, szociális szolgáltatások, foglalkoztatás, lakhatás, igazságügy, menekültek és más migránsok befogadása, a megkülönböztetés tilalma), tartós együttműködés kialakítása az oktatási és képzési rendszer különböző irányítási szintjei között, továbbá szisztematikus párbeszéd kialakítása az összes érdekelt féllel (köztük a tanulókkal, a szülőkkel és a családokkal, valamint a marginalizáltabb csoportok véleményét képviselő személyekkel), a tervezési szakasztól egészen a végrehajtásig és az értékelésig; |
| --- | --- |

a)

koordináció biztosítása más szakpolitikai területekkel (például ifjúságügy, egészségügy, kultúra, szociális szolgáltatások, foglalkoztatás, lakhatás, igazságügy, menekültek és más migránsok befogadása, a megkülönböztetés tilalma), tartós együttműködés kialakítása az oktatási és képzési rendszer különböző irányítási szintjei között, továbbá szisztematikus párbeszéd kialakítása az összes érdekelt féllel (köztük a tanulókkal, a szülőkkel és a családokkal, valamint a marginalizáltabb csoportok véleményét képviselő személyekkel), a tervezési szakasztól egészen a végrehajtásig és az értékelésig;

| b) | kiegyensúlyozott, koherens és koordinált szakpolitikai intézkedések összességének megléte, amelyek ötvözik a megelőzést, a beavatkozást és a kompenzációt, nagy hangsúlyt fektetve a megelőző és a beavatkozó intézkedésekre; |
| --- | --- |

b)

kiegyensúlyozott, koherens és koordinált szakpolitikai intézkedések összességének megléte, amelyek ötvözik a megelőzést, a beavatkozást és a kompenzációt, nagy hangsúlyt fektetve a megelőző és a beavatkozó intézkedésekre;

| c) | a korai iskolaelhagyás megelőzésére irányuló (szükség szerint) nemzeti, regionális és helyi stratégiai megközelítések integrálása azokkal a megközelítésekkel, amelyek célja az alapkészségek előmozdítása, a megfélemlítés, illetve az internetes megfélemlítés (ideértve a nemi alapú megfélemlítést és a szexuális zaklatást is) elleni küzdelem, valamint a jóllét támogatása; |
| --- | --- |

c)

a korai iskolaelhagyás megelőzésére irányuló (szükség szerint) nemzeti, regionális és helyi stratégiai megközelítések integrálása azokkal a megközelítésekkel, amelyek célja az alapkészségek előmozdítása, a megfélemlítés, illetve az internetes megfélemlítés (ideértve a nemi alapú megfélemlítést és a szexuális zaklatást is) elleni küzdelem, valamint a jóllét támogatása;

| d) | az iskola egészére kiterjedő, valamennyi tanulóra vonatkozó általános intézkedések inkluzív keretek közötti szisztematikus kombinálása a hasonló igényű vagy mérsékelt kockázatnak kitett tanulókra vagy tanulócsoportokra vonatkozó célzott intézkedésekkel, illetve az összetett vagy állandó szükségletekkel rendelkező és a legnagyobb kockázatnak kitett tanulók esetében pedig személyre szabottabb intézkedésekkel; |
| --- | --- |

d)

az iskola egészére kiterjedő, valamennyi tanulóra vonatkozó általános intézkedések inkluzív keretek közötti szisztematikus kombinálása a hasonló igényű vagy mérsékelt kockázatnak kitett tanulókra vagy tanulócsoportokra vonatkozó célzott intézkedésekkel, illetve az összetett vagy állandó szükségletekkel rendelkező és a legnagyobb kockázatnak kitett tanulók esetében pedig személyre szabottabb intézkedésekkel;

| e) | különös figyelem fordítása azokra a gyermekekre és fiatalokra, akik ki vannak téve a hátrányos helyzetbe kerülés vagy a hátrányos megkülönböztetés kockázatának, interszekcionális megközelítés biztosítása és megfelelő intézkedések bevezetése a veszélyeztetett csoportokra, például a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű, migráns vagy roma hátterű gyermekekre, a menekültekre, a látható és láthatatlan fogyatékossággal – beleértve a hosszú vagy rövid távú fizikai, értelmi, szellemi vagy érzékszervi károsodással – élőkre, valamint a sajátos nevelési igényű vagy mentális egészségügyi problémákkal küzdőkre vonatkozóan, együttműködve a szociális és egészségügyi szakértőkkel; |
| --- | --- |

e)

különös figyelem fordítása azokra a gyermekekre és fiatalokra, akik ki vannak téve a hátrányos helyzetbe kerülés vagy a hátrányos megkülönböztetés kockázatának, interszekcionális megközelítés biztosítása és megfelelő intézkedések bevezetése a veszélyeztetett csoportokra, például a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű, migráns vagy roma hátterű gyermekekre, a menekültekre, a látható és láthatatlan fogyatékossággal – beleértve a hosszú vagy rövid távú fizikai, értelmi, szellemi vagy érzékszervi károsodással – élőkre, valamint a sajátos nevelési igényű vagy mentális egészségügyi problémákkal küzdőkre vonatkozóan, együttműködve a szociális és egészségügyi szakértőkkel;

| f) | figyelem fordítása a nemek közötti különbségek azonosítására az oktatásban és képzésben, többek között a fiúk és lányok teljesítményének fokozott nyomon követése révén, és adott esetben egyedi intézkedések bevezetése; |
| --- | --- |

f)

figyelem fordítása a nemek közötti különbségek azonosítására az oktatásban és képzésben, többek között a fiúk és lányok teljesítményének fokozott nyomon követése révén, és adott esetben egyedi intézkedések bevezetése;

| g) | a nem formális és informális oktatási folyamatok fontosságának figyelembevétele a tanulási siker és az összes érintett partner bevonása szempontjából; |
| --- | --- |

g)

a nem formális és informális oktatási folyamatok fontosságának figyelembevétele a tanulási siker és az összes érintett partner bevonása szempontjából;

| h) | tényeken alapuló megközelítés követése, amely szilárd adatgyűjtési és nyomonkövetési rendszerekre épül (lásd az alábbi 2. pontot), és amelyet a legújabb kvantitatív és kvalitatív kutatások támasztanak alá, figyelembe véve azokat a gyakorlatokat és eszközöket, amelyek bizonyíthatóan sikeresen segítik elő valamennyi tanuló számára az oktatási sikert. Ez magában foglalja az európai szinten rendelkezésre álló olyan források igénybevételét, mint például az európai iskolai eszköztár, az inkluzív oktatás és az állampolgári nevelés terén kialakított példaértékű gyakorlatok gyűjteménye, a Cedefop korai iskolaelhagyás kezelésére szolgáló szakképzési eszköztára, valamint az egész életen át tartó pályaorientációval kapcsolatos rendszerek és gyakorlatok jegyzéke; |
| --- | --- |

h)

tényeken alapuló megközelítés követése, amely szilárd adatgyűjtési és nyomonkövetési rendszerekre épül (lásd az alábbi 2. pontot), és amelyet a legújabb kvantitatív és kvalitatív kutatások támasztanak alá, figyelembe véve azokat a gyakorlatokat és eszközöket, amelyek bizonyíthatóan sikeresen segítik elő valamennyi tanuló számára az oktatási sikert. Ez magában foglalja az európai szinten rendelkezésre álló olyan források igénybevételét, mint például az európai iskolai eszköztár, az inkluzív oktatás és az állampolgári nevelés terén kialakított példaértékű gyakorlatok gyűjteménye, a Cedefop korai iskolaelhagyás kezelésére szolgáló szakképzési eszköztára, valamint az egész életen át tartó pályaorientációval kapcsolatos rendszerek és gyakorlatok jegyzéke;

| i) | arányos források allokálása, beleértve a nemzeti és uniós alapok felhasználását, valamint a reformokhoz nyújtott egyéb támogatást és az oktatási eszközökbe, az infrastruktúrába és a pedagógiába való beruházásokat (ideértve különösen a következőket: Erasmus+, Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, Európai Szociális Alap Plusz, Európai Regionális Fejlesztési Alap, Digitális Európa program, Horizont Európa, technikai támogatási eszköz, Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, valamint az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz finanszírozási rendszere – CEF2); |
| --- | --- |

i)

arányos források allokálása, beleértve a nemzeti és uniós alapok felhasználását, valamint a reformokhoz nyújtott egyéb támogatást és az oktatási eszközökbe, az infrastruktúrába és a pedagógiába való beruházásokat (ideértve különösen a következőket: Erasmus+, Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, Európai Szociális Alap Plusz, Európai Regionális Fejlesztési Alap, Digitális Európa program, Horizont Európa, technikai támogatási eszköz, Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, valamint az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz finanszírozási rendszere – CEF2);

| j) | egyértelmű célokat és mérföldköveket tartalmazó végrehajtási terv, illetve nyomonkövetési és értékelési terv biztosítása, valamint koordinációs mechanizmus vagy struktúra létrehozása a nemzeti körülményeknek megfelelő szinten az együttműködés megkönnyítése, a végrehajtás támogatása, valamint a nyomon követés, az értékelés és a szakpolitikai felülvizsgálat lehetővé tétele érdekében. |
| --- | --- |

j)

egyértelmű célokat és mérföldköveket tartalmazó végrehajtási terv, illetve nyomonkövetési és értékelési terv biztosítása, valamint koordinációs mechanizmus vagy struktúra létrehozása a nemzeti körülményeknek megfelelő szinten az együttműködés megkönnyítése, a végrehajtás támogatása, valamint a nyomon követés, az értékelés és a szakpolitikai felülvizsgálat lehetővé tétele érdekében.

2.

| a) | valamennyi (nemzeti, regionális és helyi) szakpolitikai szinten lehetővé kell tenniük az alulteljesítés és a korai iskolaelhagyás kiterjedésének, előfordulása gyakoriságának és lehetséges okainak elemzését, többek között a marginalizálódott tanulók és családok véleményének összegyűjtése révén; |
| --- | --- |

a)

valamennyi (nemzeti, regionális és helyi) szakpolitikai szinten lehetővé kell tenniük az alulteljesítés és a korai iskolaelhagyás kiterjedésének, előfordulása gyakoriságának és lehetséges okainak elemzését, többek között a marginalizálódott tanulók és családok véleményének összegyűjtése révén;

| b) | azokat a szakpolitika-fejlesztés tervezésére és irányítására, a végrehajtás nyomon követésére, valamint az elfogadott intézkedések hatékonyságának és eredményességének értékelésére kell felhasználni; |
| --- | --- |

b)

azokat a szakpolitika-fejlesztés tervezésére és irányítására, a végrehajtás nyomon követésére, valamint az elfogadott intézkedések hatékonyságának és eredményességének értékelésére kell felhasználni;

| c) | lehetővé kell tenniük azoknak a tanulóknak a korai felismerését és azonosítását, akik ki vannak téve a korai iskolaelhagyás kockázatának, illetve akik már elhagyták idő előtt az iskolát, hogy időben megfelelő támogatást lehessen nekik nyújtani, anélkül, hogy e tanulókat beskatulyáznák vagy megbélyegeznék; |
| --- | --- |

c)

lehetővé kell tenniük azoknak a tanulóknak a korai felismerését és azonosítását, akik ki vannak téve a korai iskolaelhagyás kockázatának, illetve akik már elhagyták idő előtt az iskolát, hogy időben megfelelő támogatást lehessen nekik nyújtani, anélkül, hogy e tanulókat beskatulyáznák vagy megbélyegeznék;

| d) | alapul kell szolgálniuk az iskoláknak nyújtott hatékony iránymutatáshoz és támogatáshoz. |
| --- | --- |

d)

alapul kell szolgálniuk az iskoláknak nyújtott hatékony iránymutatáshoz és támogatáshoz.

Az adatoknak és információknak ideális esetben ki kell terjedniük az oktatás és képzés (beleértve a szakképzést is) valamennyi szintjére (kisgyermekkori nevelés és gondozás, alapfokú, alsó középfokú, felső középfokú oktatás) és típusára, azoknak elérhetőnek kell lenniük a különböző szakpolitikai szintek számára, továbbá meg kell felelniük a személyes adatok védelmére vonatkozó jogszabályoknak. A mennyiségi és minőségi információkat – a nemzeti körülményeknek megfelelően – részletesen lebontva (például a nemre, a társadalmi-gazdasági háttérre, a migráns háttérre, a regionális különbségekre stb. vonatkozóan), valamint azoknak a tényezőknek a széles körére kiterjedően kell gyűjteni, amelyek negatív vagy pozitív hatást gyakorolnak a tanulási eredményekre (például a kisgyermekkori nevelésben és gondozásban való részvétel, iskolalátogatás, a tanulási folyamatokban való részvétel, az alapkészségek terén elért eredmények, jó iskolai közérzet, mentális egészség, a közösséghez tartozás érzése, magatartási problémák, a megkülönböztetéssel kapcsolatos tapasztalatok stb.).

3.

| | Megelőző intézkedések







  a) | A kockázati tényezők, mint például a tanulási nehézségek, a fejlődési rendellenességek, a nyelvi kompetenciák és a sajátos nevelési igények – köztük a szociális és érzelmi nehézségek – korai azonosításának biztosítása, valamint az alulteljesítés és a lemorzsolódás kockázatának kitett tanulók korai felismerése, elkerülve ugyanakkor a beskatulyázást és a megbélyegzést. |
| --- | --- | --- |

Megelőző intézkedések

a)

A kockázati tényezők, mint például a tanulási nehézségek, a fejlődési rendellenességek, a nyelvi kompetenciák és a sajátos nevelési igények – köztük a szociális és érzelmi nehézségek – korai azonosításának biztosítása, valamint az alulteljesítés és a lemorzsolódás kockázatának kitett tanulók korai felismerése, elkerülve ugyanakkor a beskatulyázást és a megbélyegzést.

| b) | Olyan tantervek kidolgozása, amelyek tanulóközpontúak, inkluzív és kapcsolatorientált pedagógiai módszereken alapulnak, valamint változatos és személyre szabott oktatási és tanulási formákat tesznek lehetővé. Adott esetben mérlegelni kell a gyermekek és a fiatalok aktív bevonását a tananyagok kialakításába, különösen ami a megfélemlítés megelőzésére, a szociális és érzelmi nevelésre, a konfliktusmegoldásra és az előítéletek leküzdésére vonatkozó segédanyagokat illeti. |
| --- | --- |

b)

Olyan tantervek kidolgozása, amelyek tanulóközpontúak, inkluzív és kapcsolatorientált pedagógiai módszereken alapulnak, valamint változatos és személyre szabott oktatási és tanulási formákat tesznek lehetővé. Adott esetben mérlegelni kell a gyermekek és a fiatalok aktív bevonását a tananyagok kialakításába, különösen ami a megfélemlítés megelőzésére, a szociális és érzelmi nevelésre, a konfliktusmegoldásra és az előítéletek leküzdésére vonatkozó segédanyagokat illeti.

| c) | A szociális és érzelmi nevelésnek, a megfélemlítés megelőzésének, valamint a mentális és fizikai egészségnek a beépítése a tantervekbe, a kisgyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve a felső középfokú oktatásig és képzésig. |
| --- | --- |

c)

A szociális és érzelmi nevelésnek, a megfélemlítés megelőzésének, valamint a mentális és fizikai egészségnek a beépítése a tantervekbe, a kisgyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve a felső középfokú oktatásig és képzésig.

| d) | Az oktatás nyelvével (nyelveivel) kapcsolatos kompetenciák megerősítése, ugyanakkor a tanulók nyelvi sokszínűségének mint a továbbtanulás és a tanulmányi eredmények szempontjából vett pedagógiai erőforrásnak az értékelése és támogatása. Ez magában foglalhatja például a korábbi nyelvismeret értékelését, a tanuló anyanyelvén (első nyelv) és az oktatás nyelvén biztosított erőteljes támogatást, az otthoni nyelvtanuláshoz való hozzáférést, valamint – adott esetben – a befogadó és a többségi osztályok közötti átmenetet támogató mechanizmusokat az oktatás különböző szintjein. |
| --- | --- |

d)

Az oktatás nyelvével (nyelveivel) kapcsolatos kompetenciák megerősítése, ugyanakkor a tanulók nyelvi sokszínűségének mint a továbbtanulás és a tanulmányi eredmények szempontjából vett pedagógiai erőforrásnak az értékelése és támogatása. Ez magában foglalhatja például a korábbi nyelvismeret értékelését, a tanuló anyanyelvén (első nyelv) és az oktatás nyelvén biztosított erőteljes támogatást, az otthoni nyelvtanuláshoz való hozzáférést, valamint – adott esetben – a befogadó és a többségi osztályok közötti átmenetet támogató mechanizmusokat az oktatás különböző szintjein.

| e) | Különösen a menekültek és az újonnan érkezett migránsok támogatása az oktatás nyelvének elsajátításában a többségi osztályokba és tantervekbe való korai bevonás révén, további személyes támogatást nyújtva a megfelelő szinten a szociális és az iskolai tanulás felgyorsítása érdekében. Kulcsfontosságú szerepet tölthet be továbbá a nyelvi és tanulásbeli segítségnyújtáshoz, valamint a pályaorientációhoz való folyamatos hozzáférés az oktatás és képzés valamennyi szintjén, továbbá az interkulturális oktatás, illetve a szülői szerepvállalás. |
| --- | --- |

e)

Különösen a menekültek és az újonnan érkezett migránsok támogatása az oktatás nyelvének elsajátításában a többségi osztályokba és tantervekbe való korai bevonás révén, további személyes támogatást nyújtva a megfelelő szinten a szociális és az iskolai tanulás felgyorsítása érdekében. Kulcsfontosságú szerepet tölthet be továbbá a nyelvi és tanulásbeli segítségnyújtáshoz, valamint a pályaorientációhoz való folyamatos hozzáférés az oktatás és képzés valamennyi szintjén, továbbá az interkulturális oktatás, illetve a szülői szerepvállalás.

| f) | Interaktív és gyakorlati, a kulturális és nyelvi hátteret figyelembe vevő pedagógiai megközelítések előmozdítása annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a tanulók autonómiájának és felelősségérzetének kialakításához a tanulás során, és lehetővé tegyék számukra, hogy aktívan részt vegyenek kompetenciáik fejlesztésében. Az ilyen megközelítések magukban foglalhatják a vegyes tanulási lehetőségeket (ideértve a digitális erőforrásokat, valamint a könyvtárakhoz, laboratóriumokhoz, múzeumokhoz, más kulturális intézményekhez, például zeneiskolákhoz és művészeti iskolákhoz, közösségi központokhoz, illetve a természethez való hozzáférést), a fogyatékossággal élő vagy sajátos nevelési igényű tanulók igényeinek figyelembevételét, a tanulási idő és környezet rugalmas és heterogén szervezését, a transzdiszciplináris oktatást és tanulást, az együttműködésen alapuló tanulást és a társak általi támogatást, valamint a fogyatékossággal élő tanulók esetében a támogató-segítő technológiák használatát. |
| --- | --- |

f)

Interaktív és gyakorlati, a kulturális és nyelvi hátteret figyelembe vevő pedagógiai megközelítések előmozdítása annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a tanulók autonómiájának és felelősségérzetének kialakításához a tanulás során, és lehetővé tegyék számukra, hogy aktívan részt vegyenek kompetenciáik fejlesztésében. Az ilyen megközelítések magukban foglalhatják a vegyes tanulási lehetőségeket (ideértve a digitális erőforrásokat, valamint a könyvtárakhoz, laboratóriumokhoz, múzeumokhoz, más kulturális intézményekhez, például zeneiskolákhoz és művészeti iskolákhoz, közösségi központokhoz, illetve a természethez való hozzáférést), a fogyatékossággal élő vagy sajátos nevelési igényű tanulók igényeinek figyelembevételét, a tanulási idő és környezet rugalmas és heterogén szervezését, a transzdiszciplináris oktatást és tanulást, az együttműködésen alapuló tanulást és a társak általi támogatást, valamint a fogyatékossággal élő tanulók esetében a támogató-segítő technológiák használatát.

| g) | A személyes tanulási igényeket és pályákat tükröző és támogató értékelési gyakorlatok előmozdítása, különösen a formatív és folyamatos értékelés széles körű alkalmazásával, valamint többféle olyan digitális és nem digitális forma és eszköz (pl. portfóliók, szakértői értékelés és önértékelés) kombinálásával, amely inkluzív, figyelembe veszi a kulturális hátteret és részvételen alapul. |
| --- | --- |

g)

A személyes tanulási igényeket és pályákat tükröző és támogató értékelési gyakorlatok előmozdítása, különösen a formatív és folyamatos értékelés széles körű alkalmazásával, valamint többféle olyan digitális és nem digitális forma és eszköz (pl. portfóliók, szakértői értékelés és önértékelés) kombinálásával, amely inkluzív, figyelembe veszi a kulturális hátteret és részvételen alapul.

| | Beavatkozó intézkedések







  h) | Olyan keretek biztosítása az iskolákban, amelyek célzott támogatást nyújtanak a tanulási nehézségekkel küzdő vagy az alulteljesítés kockázatának kitett valamennyi tanulónak, multidiszciplináris és csapatalapú megközelítés révén (pl. a szülői szerepvállalásra irányuló programok az egész iskolára kiterjedő, közösségi megközelítés révén, mentorálási programok, beleértve a társak általi mentorálást is, támogató személyzet mozgósítása, további tanulási idő biztosítása a tanévben és/vagy a tanítási szünetekben, további tanulási környezetekhez való hozzáférés). |
| --- | --- | --- |

Beavatkozó intézkedések

h)

Olyan keretek biztosítása az iskolákban, amelyek célzott támogatást nyújtanak a tanulási nehézségekkel küzdő vagy az alulteljesítés kockázatának kitett valamennyi tanulónak, multidiszciplináris és csapatalapú megközelítés révén (pl. a szülői szerepvállalásra irányuló programok az egész iskolára kiterjedő, közösségi megközelítés révén, mentorálási programok, beleértve a társak általi mentorálást is, támogató személyzet mozgósítása, további tanulási idő biztosítása a tanévben és/vagy a tanítási szünetekben, további tanulási környezetekhez való hozzáférés).

| i) | Inkluzív és hozzáférhető keretek között fokozott, személyre szabott támogatás nyújtása a sokrétű, komplex szükségletekkel rendelkező tanulók számára, beleértve a szociális, érzelmi és mentális egészségügyi szükségleteket is (pl. személyes mentorálás, egyéni tanulási tervek, érzelmi szaktanácsadó általi beavatkozások, pszichoterápiás beavatkozások, multidiszciplináris csoportok, családtámogatás). |
| --- | --- |

i)

Inkluzív és hozzáférhető keretek között fokozott, személyre szabott támogatás nyújtása a sokrétű, komplex szükségletekkel rendelkező tanulók számára, beleértve a szociális, érzelmi és mentális egészségügyi szükségleteket is (pl. személyes mentorálás, egyéni tanulási tervek, érzelmi szaktanácsadó általi beavatkozások, pszichoterápiás beavatkozások, multidiszciplináris csoportok, családtámogatás).

| j) | Megoldások biztosítása iskolai szinten vagy más szereplőkkel partnerségben olyan tanulók számára, akik társadalmi-gazdasági hátterük miatt nehézségekbe ütköznek az alapvető szükségletek kielégítése terén (pl. oktatási anyagok hiánya, a közlekedéshez kapcsolódó nehézségek, éhezés, táplálkozási és alváshiány). |
| --- | --- |

j)

Megoldások biztosítása iskolai szinten vagy más szereplőkkel partnerségben olyan tanulók számára, akik társadalmi-gazdasági hátterük miatt nehézségekbe ütköznek az alapvető szükségletek kielégítése terén (pl. oktatási anyagok hiánya, a közlekedéshez kapcsolódó nehézségek, éhezés, táplálkozási és alváshiány).

| k) | Célzott pénzügyi és/vagy nem pénzügyi támogatási programok biztosítása a hátrányos helyzetű tanulók számára annak érdekében, hogy megkönnyítsék a közép- és felsőfokú oktatási és képzési szintekre való továbblépésüket, valamint a megfelelő képesítésekhez vezető felső középfokú tanulmányok sikeres elvégzését. |
| --- | --- |

k)

Célzott pénzügyi és/vagy nem pénzügyi támogatási programok biztosítása a hátrányos helyzetű tanulók számára annak érdekében, hogy megkönnyítsék a közép- és felsőfokú oktatási és képzési szintekre való továbblépésüket, valamint a megfelelő képesítésekhez vezető felső középfokú tanulmányok sikeres elvégzését.

| l) | Finanszírozási lehetőségek biztosítása a menekültek és az újonnan érkezett migráns tanulók számára, hogy biztosított legyen szükség esetén a felzárkóztató, illetve az előkészítő órákhoz való hozzáférésük, valamint az oktatási és képzési rendszerbe való zökkenőmentes belépésük minden szinten. |
| --- | --- |

l)

Finanszírozási lehetőségek biztosítása a menekültek és az újonnan érkezett migráns tanulók számára, hogy biztosított legyen szükség esetén a felzárkóztató, illetve az előkészítő órákhoz való hozzáférésük, valamint az oktatási és képzési rendszerbe való zökkenőmentes belépésük minden szinten.

| | Vegyes beavatkozó/kompenzáló intézkedések







  m) | Szociális, érzelmi és pszichológiai támogatás nyújtása a tanulóknak, különösen azoknak, akik káros gyermekkori tapasztalatokkal rendelkeznek, traumát, vagy az iskolai részvételüket akadályozó súlyos szociális vagy érzelmi stresszt éltek át. Ez magában foglalhatja a tanácsadói és mentori szerepkörök megerősítését a személyzet körében, a tanulók mentális egészséggel foglalkozó szakemberekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférésének megkönnyítését az iskolán belül és kívül, valamint a megfélemlítés áldozatai és elkövetői esetében a korai beavatkozást. A társak általi és közösségi támogatás kialakítása a megfélemlítés/online megfélemlítés megelőzése és a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem érdekében. |
| --- | --- | --- |

Vegyes beavatkozó/kompenzáló intézkedések

m)

Szociális, érzelmi és pszichológiai támogatás nyújtása a tanulóknak, különösen azoknak, akik káros gyermekkori tapasztalatokkal rendelkeznek, traumát, vagy az iskolai részvételüket akadályozó súlyos szociális vagy érzelmi stresszt éltek át. Ez magában foglalhatja a tanácsadói és mentori szerepkörök megerősítését a személyzet körében, a tanulók mentális egészséggel foglalkozó szakemberekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférésének megkönnyítését az iskolán belül és kívül, valamint a megfélemlítés áldozatai és elkövetői esetében a korai beavatkozást. A társak általi és közösségi támogatás kialakítása a megfélemlítés/online megfélemlítés megelőzése és a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem érdekében.

| n) | Méltányos, rugalmas és megfelelő támogatáshoz való hozzáférés biztosítása a menekültek és az újonnan érkezett migránsok számára, beleértve a szociális, érzelmi és pszichológiai támogatást is, segítve őket a poszttraumás stresszhez, valamint a migrációs vagy integrációs tapasztalatokhoz kapcsolódó kihívások leküzdésében. Ezt a támogatást egy szélesebb körű és ágazatokon átívelő rendszerbe kell beágyazni annak érdekében, hogy valamennyi sajátos igényüket figyelembe lehessen venni, együttműködve a szociális és egészségügyi szolgálatokkal, a mentális egészséggel foglalkozó hivatalokkal és minden egyéb érintett szolgálattal és hivatallal, valamint szorosan bevonva a tanulókat és a családjukat, illetve gondozóikat. |
| --- | --- |

n)

Méltányos, rugalmas és megfelelő támogatáshoz való hozzáférés biztosítása a menekültek és az újonnan érkezett migránsok számára, beleértve a szociális, érzelmi és pszichológiai támogatást is, segítve őket a poszttraumás stresszhez, valamint a migrációs vagy integrációs tapasztalatokhoz kapcsolódó kihívások leküzdésében. Ezt a támogatást egy szélesebb körű és ágazatokon átívelő rendszerbe kell beágyazni annak érdekében, hogy valamennyi sajátos igényüket figyelembe lehessen venni, együttműködve a szociális és egészségügyi szolgálatokkal, a mentális egészséggel foglalkozó hivatalokkal és minden egyéb érintett szolgálattal és hivatallal, valamint szorosan bevonva a tanulókat és a családjukat, illetve gondozóikat.

| o) | A tanórán kívüli és iskolán kívüli tevékenységekhez (sport, művészet, önkéntesség vagy ifjúsági munka stb.) való hozzáférés megkönnyítése, valamint tanulmányi eredményeik dokumentálásának és érvényesítésének javítása. |
| --- | --- |

o)

A tanórán kívüli és iskolán kívüli tevékenységekhez (sport, művészet, önkéntesség vagy ifjúsági munka stb.) való hozzáférés megkönnyítése, valamint tanulmányi eredményeik dokumentálásának és érvényesítésének javítása.

| p) | Az oktatási tanácsadásnak, a pályaorientációnak és a pályaválasztási tanácsadásnak, valamint az életpálya-építési ismeretek oktatásának a megerősítése az életpályamenedzsment-készségek és kompetenciák elsajátítása céljából. Ennek magában kell foglalnia a tantervi és a tanterven kívüli tevékenységeket, például a munkaalapú tanulást, a munkahelyi látogatásokat, a gyakorlati tanulási tapasztalatokat, a karrierjátékokat vagy a próbatanfolyamokat. |
| --- | --- |

p)

Az oktatási tanácsadásnak, a pályaorientációnak és a pályaválasztási tanácsadásnak, valamint az életpálya-építési ismeretek oktatásának a megerősítése az életpályamenedzsment-készségek és kompetenciák elsajátítása céljából. Ennek magában kell foglalnia a tantervi és a tanterven kívüli tevékenységeket, például a munkaalapú tanulást, a munkahelyi látogatásokat, a gyakorlati tanulási tapasztalatokat, a karrierjátékokat vagy a próbatanfolyamokat.

4.

| | Megelőző intézkedések







  a) | A befogadásnak, a méltányosságnak és a sokszínűségnek, az alulteljesítés és az iskolától való elfordulás megértésének, valamint a jóllét, a mentális egészség és a megfélemlítés kérdése kezelésének beépítése valamennyi kötelező pedagógusképzési programba. |
| --- | --- | --- |

Megelőző intézkedések

a)

A befogadásnak, a méltányosságnak és a sokszínűségnek, az alulteljesítés és az iskolától való elfordulás megértésének, valamint a jóllét, a mentális egészség és a megfélemlítés kérdése kezelésének beépítése valamennyi kötelező pedagógusképzési programba.

| b) | Gondoskodás arról, hogy a magas színvonalú és kutatásalapú pedagógusképzés és a folyamatos szakmai továbbképzés felkészítse a nevelési-oktatási intézményvezetőket, a tanárokat, az oktatókat és más oktatási személyzetet arra, hogy:






  — | megértsék azokat a kockázati és védelmi tényezőket, amelyek hatással lehetnek a tanulmányi teljesítményre, az iskolától való elfordulásra, illetve a korai iskolaelhagyásra, valamint a szociális, érzelmi és magatartási nehézségekre, |
| --- | --- | --- |

b)

Gondoskodás arról, hogy a magas színvonalú és kutatásalapú pedagógusképzés és a folyamatos szakmai továbbképzés felkészítse a nevelési-oktatási intézményvezetőket, a tanárokat, az oktatókat és más oktatási személyzetet arra, hogy:

—

megértsék azokat a kockázati és védelmi tényezőket, amelyek hatással lehetnek a tanulmányi teljesítményre, az iskolától való elfordulásra, illetve a korai iskolaelhagyásra, valamint a szociális, érzelmi és magatartási nehézségekre,

| — | megértsék a jólléttel, a fogyatékossággal és a mentális egészséggel kapcsolatos problémákat, beleértve a poszttraumás stresszt is, és támogassák a tanulók szociális és érzelmi kompetenciáinak fejlesztését, |
| --- | --- |

—

megértsék a jólléttel, a fogyatékossággal és a mentális egészséggel kapcsolatos problémákat, beleértve a poszttraumás stresszt is, és támogassák a tanulók szociális és érzelmi kompetenciáinak fejlesztését,

| — | fejlesszék a többnyelvű és multikulturális környezetben való tanításhoz szükséges kompetenciáikat, |
| --- | --- |

—

fejlesszék a többnyelvű és multikulturális környezetben való tanításhoz szükséges kompetenciáikat,

| — | felismerjék az oktatásban és a tanulásban előforduló nemi sztereotípiákat és küzdjenek azok ellen (ideértve a fiúk teljesítményével kapcsolatos alacsony elvárásokat és a nemek között a STEM terén meglévő különbségeket is), továbbá a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő tanítási gyakorlatokat dolgozzanak ki, amelyek jobban elősegítik a fiúk és lányok motiválását és bevonását, |
| --- | --- |

—

felismerjék az oktatásban és a tanulásban előforduló nemi sztereotípiákat és küzdjenek azok ellen (ideértve a fiúk teljesítményével kapcsolatos alacsony elvárásokat és a nemek között a STEM terén meglévő különbségeket is), továbbá a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő tanítási gyakorlatokat dolgozzanak ki, amelyek jobban elősegítik a fiúk és lányok motiválását és bevonását,

| — | felismerjék és kezeljék a tanulási nehézségek különböző típusait, |
| --- | --- |

—

felismerjék és kezeljék a tanulási nehézségek különböző típusait,

| — | együttműködésen alapuló gyakorlatokat alkalmazzanak, és dolgozzanak együtt az iskolán belül működő multidiszciplináris csoportokban, valamint külső partnerekkel, |
| --- | --- |

—

együttműködésen alapuló gyakorlatokat alkalmazzanak, és dolgozzanak együtt az iskolán belül működő multidiszciplináris csoportokban, valamint külső partnerekkel,

| — | szükség szerint többféle tanulási megközelítést, eszközt és környezetet alkalmazzanak, és aktívan megvalósítsák a vegyes tanulást, ötvözve a beltéri és kültéri tevékenységeket, az egyénre szabott és csoportos oktatást és tanulást, a digitális és nem digitális erőforrásokat stb., |
| --- | --- |

—

szükség szerint többféle tanulási megközelítést, eszközt és környezetet alkalmazzanak, és aktívan megvalósítsák a vegyes tanulást, ötvözve a beltéri és kültéri tevékenységeket, az egyénre szabott és csoportos oktatást és tanulást, a digitális és nem digitális erőforrásokat stb.,

| — | formatív értékelési módszereket és eszközöket alkalmazzanak az oktatás és a tanulás terén, |
| --- | --- |

—

formatív értékelési módszereket és eszközöket alkalmazzanak az oktatás és a tanulás terén,

| — | a tanulást segítő légkört teremtsenek, az osztályirányításra, a megfélemlítés megelőzésére és a konfliktusmegoldásra vonatkozó stratégiákat alkalmazva, és bizalmi kapcsolatokat alakítsanak ki a tanulókkal, a szülőkkel, a családokkal és a gondozókkal, különösen azokkal, akik hátrányosabb helyzetben vannak. |
| --- | --- |

—

a tanulást segítő légkört teremtsenek, az osztályirányításra, a megfélemlítés megelőzésére és a konfliktusmegoldásra vonatkozó stratégiákat alkalmazva, és bizalmi kapcsolatokat alakítsanak ki a tanulókkal, a szülőkkel, a családokkal és a gondozókkal, különösen azokkal, akik hátrányosabb helyzetben vannak.

| c) | A tanárok, oktatók, nevelési-oktatási intézményvezetők és egyéb oktatási személyzet ösztönzése arra, hogy olyan iskolákban dolgozzanak, ahol magas a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű tanulók aránya. A tanárképzésben részt vevő hallgatók ösztönzése arra, hogy ilyen iskolákban szakmai gyakorlaton vegyenek részt. |
| --- | --- |

c)

A tanárok, oktatók, nevelési-oktatási intézményvezetők és egyéb oktatási személyzet ösztönzése arra, hogy olyan iskolákban dolgozzanak, ahol magas a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű tanulók aránya. A tanárképzésben részt vevő hallgatók ösztönzése arra, hogy ilyen iskolákban szakmai gyakorlaton vegyenek részt.

| d) | Annak biztosítása, hogy az életpálya-építési ismeretek oktatásában, valamint a tanulással kapcsolatos, illetve a pályaválasztási tanácsadásban részt vevő személyzet minden tagja megfelelően képzett és képesített legyen, és hozzáférjen az alap- és továbbképzéshez. |
| --- | --- |

d)

Annak biztosítása, hogy az életpálya-építési ismeretek oktatásában, valamint a tanulással kapcsolatos, illetve a pályaválasztási tanácsadásban részt vevő személyzet minden tagja megfelelően képzett és képesített legyen, és hozzáférjen az alap- és továbbképzéshez.

| e) | A tanárok, oktatók, nevelési-oktatási intézményvezetők és egyéb iskolai személyzet jóllétének támogatása, valamint a tanári szakma vonzerejének javítása, többek között a megfelelő munkafeltételek, a szakmai autonómia, a tanároknak és oktatóknak az iskolairányításba való aktív bevonása, a magas színvonalú alapképzés és a folyamatos szakmai továbbképzés, a támogató és mentális egészségügyi szakemberekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, az együttműködés és a társak általi támogatás biztosítása révén. |
| --- | --- |

e)

A tanárok, oktatók, nevelési-oktatási intézményvezetők és egyéb iskolai személyzet jóllétének támogatása, valamint a tanári szakma vonzerejének javítása, többek között a megfelelő munkafeltételek, a szakmai autonómia, a tanároknak és oktatóknak az iskolairányításba való aktív bevonása, a magas színvonalú alapképzés és a folyamatos szakmai továbbképzés, a támogató és mentális egészségügyi szakemberekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, az együttműködés és a társak általi támogatás biztosítása révén.

| | Beavatkozó intézkedések







  f) | A tanárok, oktatók és más oktatási személyzet és szakemberek közötti személyzeti csereprogramok, a társaktól való tanulás és a társak általi támogatás elősegítése hálózatépítés, szakmai látogatás, szemináriumok és több szakmát átfogó tanulóközösségek révén, valamint hozzáférés azokhoz a szakértői központokhoz és megfelelő erőforrásokhoz, amelyek segíthetnek a tanításnak és a tanulásnak az összes tanuló sajátos igényeihez igazításában. Különösen az olyan szakosodott erőforrásközpontokhoz vagy tanácsadó csoportokhoz való hozzáférés biztosítása, amelyek biztosítani tudják a menekültek és az újonnan érkezett migráns tanulók támogatásához szükséges eszközöket és pedagógiai módszereket, valamint amelyek több településen és iskolában dolgoznak. |
| --- | --- | --- |

Beavatkozó intézkedések

f)

A tanárok, oktatók és más oktatási személyzet és szakemberek közötti személyzeti csereprogramok, a társaktól való tanulás és a társak általi támogatás elősegítése hálózatépítés, szakmai látogatás, szemináriumok és több szakmát átfogó tanulóközösségek révén, valamint hozzáférés azokhoz a szakértői központokhoz és megfelelő erőforrásokhoz, amelyek segíthetnek a tanításnak és a tanulásnak az összes tanuló sajátos igényeihez igazításában. Különösen az olyan szakosodott erőforrásközpontokhoz vagy tanácsadó csoportokhoz való hozzáférés biztosítása, amelyek biztosítani tudják a menekültek és az újonnan érkezett migráns tanulók támogatásához szükséges eszközöket és pedagógiai módszereket, valamint amelyek több településen és iskolában dolgoznak.

| g) | Lehetőség szerint annak vizsgálata, hogy a tanári szakmába való belépést biztosító alternatív utak miként segíthetik elő az oktatási személyzet körében a sokszínűség növelését, és hogyan nyithatják meg az utat a tanári szakma felé különféle hátterű személyek előtt, beleértve azokat a jelölteket is, akik társadalmi-gazdasági téren maguk is hátrányos helyzetűek voltak. |
| --- | --- |

g)

Lehetőség szerint annak vizsgálata, hogy a tanári szakmába való belépést biztosító alternatív utak miként segíthetik elő az oktatási személyzet körében a sokszínűség növelését, és hogyan nyithatják meg az utat a tanári szakma felé különféle hátterű személyek előtt, beleértve azokat a jelölteket is, akik társadalmi-gazdasági téren maguk is hátrányos helyzetűek voltak.

5.

| | Megelőző intézkedések







  a) | Megfelelő szintű autonómia biztosítása a nevelési-oktatási intézményvezetők és az irányító testületek döntéshozatalában, szigorú elszámoltathatóság mellett. |
| --- | --- | --- |

Megelőző intézkedések

a)

Megfelelő szintű autonómia biztosítása a nevelési-oktatási intézményvezetők és az irányító testületek döntéshozatalában, szigorú elszámoltathatóság mellett.

| b) | Annak előmozdítása, hogy a mindenki számára elérhető iskolai siker és a jó iskolai közérzet (beleértve a megfélemlítés megelőzését, a hátrányos megkülönböztetés tilalmát, a nemek közötti egyenlőség iránti érzékenységet és az egészséggel kapcsolatos problémákat) beépüljön az iskolai tervezési és irányítási folyamatokba (iskolai fejlesztési tervek, küldetésnyilatkozatok, éves vagy többéves pedagógiai tervek stb.), továbbá az iskolák ösztönzése konkrét befogadási és jólléti tervek kidolgozására, nyomon követésére és értékelésére. |
| --- | --- |

b)

Annak előmozdítása, hogy a mindenki számára elérhető iskolai siker és a jó iskolai közérzet (beleértve a megfélemlítés megelőzését, a hátrányos megkülönböztetés tilalmát, a nemek közötti egyenlőség iránti érzékenységet és az egészséggel kapcsolatos problémákat) beépüljön az iskolai tervezési és irányítási folyamatokba (iskolai fejlesztési tervek, küldetésnyilatkozatok, éves vagy többéves pedagógiai tervek stb.), továbbá az iskolák ösztönzése konkrét befogadási és jólléti tervek kidolgozására, nyomon követésére és értékelésére.

| c) | Valamennyi tanuló iskolai sikerének és jó iskolai közérzetének előmozdítása a belső és külső minőségbiztosítási mechanizmusok részeként, valamint az olyan kérdésekkel kapcsolatos célértékek és mutatók beillesztése, mint a tanulási környezet, a megfélemlítés és a jóllét. Annak biztosítása, hogy a külső értékelés/vizsgálat tanácsadást és támogatást nyújtson az ellenőrzött iskoláknak, támogassa az iskolák önértékelését, és előmozdítsa az önértékelés kultúráját, valamint a befogadással és jólléttel kapcsolatos stratégiák és gyakorlatok javítását. |
| --- | --- |

c)

Valamennyi tanuló iskolai sikerének és jó iskolai közérzetének előmozdítása a belső és külső minőségbiztosítási mechanizmusok részeként, valamint az olyan kérdésekkel kapcsolatos célértékek és mutatók beillesztése, mint a tanulási környezet, a megfélemlítés és a jóllét. Annak biztosítása, hogy a külső értékelés/vizsgálat tanácsadást és támogatást nyújtson az ellenőrzött iskoláknak, támogassa az iskolák önértékelését, és előmozdítsa az önértékelés kultúráját, valamint a befogadással és jólléttel kapcsolatos stratégiák és gyakorlatok javítását.

| d) | Szakmai fejlődési lehetőségek és iránymutatás biztosítása a nevelési-oktatási intézményvezetőknek a szervezeti változások kezelésében és az inkluzív gyakorlatok előmozdításában történő támogatása érdekében. |
| --- | --- |

d)

Szakmai fejlődési lehetőségek és iránymutatás biztosítása a nevelési-oktatási intézményvezetőknek a szervezeti változások kezelésében és az inkluzív gyakorlatok előmozdításában történő támogatása érdekében.

| e) | Részvételen alapuló és demokratikus iskolai környezet ösztönzése, amelynek keretében bevonják a tanulókat az iskolai és osztálytermi döntéshozatalba, és a – többek között marginalizált hátterű – gyermekekhez és fiatalokhoz igazított részvételi módszereket alkalmaznak. |
| --- | --- |

e)

Részvételen alapuló és demokratikus iskolai környezet ösztönzése, amelynek keretében bevonják a tanulókat az iskolai és osztálytermi döntéshozatalba, és a – többek között marginalizált hátterű – gyermekekhez és fiatalokhoz igazított részvételi módszereket alkalmaznak.

| f) | Olyan iskolai kultúra előmozdítása, amely értékeli a sokszínűséget, előmozdítja a tanulók jóllétét, erősíti körükben a közösséghez tartozás érzését, és biztonságos környezetet teremt a vitás kérdésekről folytatott párbeszédhez. |
| --- | --- |

f)

Olyan iskolai kultúra előmozdítása, amely értékeli a sokszínűséget, előmozdítja a tanulók jóllétét, erősíti körükben a közösséghez tartozás érzését, és biztonságos környezetet teremt a vitás kérdésekről folytatott párbeszédhez.

| | Vegyes megelőző és beavatkozó intézkedések







  g) | Az együttműködésen alapuló és multidiszciplináris gyakorlatok ösztönzése az iskolákban, valamint a helyi szolgálatokkal, az ifjúságsegítőkkel, a szociális és egészségügyi szakemberekkel, a vállalkozásokkal és általában a közösséggel való partnerségek ösztönzése. |
| --- | --- | --- |

Vegyes megelőző és beavatkozó intézkedések

g)

Az együttműködésen alapuló és multidiszciplináris gyakorlatok ösztönzése az iskolákban, valamint a helyi szolgálatokkal, az ifjúságsegítőkkel, a szociális és egészségügyi szakemberekkel, a vállalkozásokkal és általában a közösséggel való partnerségek ösztönzése.

| h) | Az iskolák mint az egész életen át tartó tanulás olyan közösségi központjainak támogatása, ahol az oktatás, a képzés és a társadalmi élet szorosan összefonódik a helyi közösséggel, és ahol a közösség közös felelősséget vállal az iskoláért mint tanulási térért. |
| --- | --- |

h)

Az iskolák mint az egész életen át tartó tanulás olyan közösségi központjainak támogatása, ahol az oktatás, a képzés és a társadalmi élet szorosan összefonódik a helyi közösséggel, és ahol a közösség közös felelősséget vállal az iskoláért mint tanulási térért.

| i) | Az iskolák közötti hálózatépítés, valamint a helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi szintű, több szakmát átfogó tanulóközösségek támogatása az egymástól való tanulás előmozdítása érdekében. Az iskolák ösztönzése, hogy használják fel az európai iskolai eszköztárban, az inkluzív oktatás és az állampolgári nevelés terén kialakított példaértékű gyakorlatok gyűjteményében, valamint a Cedefop korai iskolaelhagyás kezelésére szolgáló szakképzési eszköztárában rendelkezésre álló segédanyagokat. |
| --- | --- |

i)

Az iskolák közötti hálózatépítés, valamint a helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi szintű, több szakmát átfogó tanulóközösségek támogatása az egymástól való tanulás előmozdítása érdekében. Az iskolák ösztönzése, hogy használják fel az európai iskolai eszköztárban, az inkluzív oktatás és az állampolgári nevelés terén kialakított példaértékű gyakorlatok gyűjteményében, valamint a Cedefop korai iskolaelhagyás kezelésére szolgáló szakképzési eszköztárában rendelkezésre álló segédanyagokat.

| j) | A „nyelvi tudatosság” előmozdítása az iskolán belül és kívül, arra ösztönözve valamennyi szereplőt, hogy gondolják át a nyelvi és kulturális sokszínűséggel kapcsolatos normákat, értékeket és attitűdöket, többek között azáltal, hogy azonosítják és figyelembe veszik az iskolai közösségben beszélt összes nyelvet, bevonják a szülőket és a családokat, a gondozókat és a tágabb közösséget a nyelvoktatásba, különféle nyelveken rendelkezésre álló segédanyagokat tartalmazó könyvtárakat hoznak létre, és megkönnyítik az iskola utáni nyelvi tevékenységeket. |
| --- | --- |

j)

A „nyelvi tudatosság” előmozdítása az iskolán belül és kívül, arra ösztönözve valamennyi szereplőt, hogy gondolják át a nyelvi és kulturális sokszínűséggel kapcsolatos normákat, értékeket és attitűdöket, többek között azáltal, hogy azonosítják és figyelembe veszik az iskolai közösségben beszélt összes nyelvet, bevonják a szülőket és a családokat, a gondozókat és a tágabb közösséget a nyelvoktatásba, különféle nyelveken rendelkezésre álló segédanyagokat tartalmazó könyvtárakat hoznak létre, és megkönnyítik az iskola utáni nyelvi tevékenységeket.

| k) | Az iskolák támogatása abban, hogy az újonnan érkezett migránsok (köztük a menekültek) „nyelvtanulási folyamatának” minden egyes szakaszába hatékony gyakorlatokat építsenek be, többek között a befogadás és az értékelés során (pl. az írástudás, a nyelvi és egyéb kulcskompetenciák átfogó és többdimenziós értékelése révén), a tanulók képesség szerinti besorolásakor és felvételekor (pl. szükség esetén és adott esetben időben korlátozott kezdeti előkészítő órák biztosításával, valamint jóléti és tanulásbeli segítségnyújtás biztosításával a többségi oktatásba való zökkenőmentes átmenet megkönnyítése érdekében), valamint a nyomon követéskor (a migráns tanulók iskolakezdésre és felvételre vonatkozó kritériumok révén történő földrajzi szegregációjának megelőzése érdekében). |
| --- | --- |

k)

Az iskolák támogatása abban, hogy az újonnan érkezett migránsok (köztük a menekültek) „nyelvtanulási folyamatának” minden egyes szakaszába hatékony gyakorlatokat építsenek be, többek között a befogadás és az értékelés során (pl. az írástudás, a nyelvi és egyéb kulcskompetenciák átfogó és többdimenziós értékelése révén), a tanulók képesség szerinti besorolásakor és felvételekor (pl. szükség esetén és adott esetben időben korlátozott kezdeti előkészítő órák biztosításával, valamint jóléti és tanulásbeli segítségnyújtás biztosításával a többségi oktatásba való zökkenőmentes átmenet megkönnyítése érdekében), valamint a nyomon követéskor (a migráns tanulók iskolakezdésre és felvételre vonatkozó kritériumok révén történő földrajzi szegregációjának megelőzése érdekében).

| l) | A szülőkkel, a törvényes gyámokkal és a családokkal a gyermekeik oktatásának előrehaladásáról és a jóllétükről folytatott hatékony kommunikáció és együttműködés ösztönzése, többek között a helyi közösség kulturális közvetítőinek segítségével. A szülők, a családok és a törvényes gyámok bevonása a tantervi és tanterven kívüli tevékenységekbe (például önkéntes munka az osztályteremben, olvasó és házifeladatíró szakkörök, iskolai könyvtári mentorálás és iskola utáni programok, valamint munkakereső klubok, állásbörzék, munkahelyi gyakorlatok, karrierközpontokban tett látogatások stb.). |
| --- | --- |

l)

A szülőkkel, a törvényes gyámokkal és a családokkal a gyermekeik oktatásának előrehaladásáról és a jóllétükről folytatott hatékony kommunikáció és együttműködés ösztönzése, többek között a helyi közösség kulturális közvetítőinek segítségével. A szülők, a családok és a törvényes gyámok bevonása a tantervi és tanterven kívüli tevékenységekbe (például önkéntes munka az osztályteremben, olvasó és házifeladatíró szakkörök, iskolai könyvtári mentorálás és iskola utáni programok, valamint munkakereső klubok, állásbörzék, munkahelyi gyakorlatok, karrierközpontokban tett látogatások stb.).

| m) | A szülők és a családok iskolai döntéshozatalban való aktív részvételének előmozdítása, többek között a tanterv, a tervezés és értékelés, a jólléti és mentális egészségügyi programok, a szociális és érzelmi oktatás, illetve a pályaorientáció terén, valamint a marginalizált társadalmi-gazdasági hátterű szülők részvételének előmozdítása és támogatása. |
| --- | --- |

m)

A szülők és a családok iskolai döntéshozatalban való aktív részvételének előmozdítása, többek között a tanterv, a tervezés és értékelés, a jólléti és mentális egészségügyi programok, a szociális és érzelmi oktatás, illetve a pályaorientáció terén, valamint a marginalizált társadalmi-gazdasági hátterű szülők részvételének előmozdítása és támogatása.

| n) | A szülők gyermekeik korai olvasási és matematikai készségei elsajátításában való részvételének támogatása, például otthoni könyvek biztosítását célzó rendszerek, családon belüli írás-olvasási készségfejlesztési kezdeményezések stb. révén. A családi tanulásra és a szülők oktatására nyíló lehetőségek bővítése, különösen az alacsony iskolai végzettséggel rendelkezők és a szegénység kockázatának kitettek esetében, a helyi szolgálatokkal és a nem kormányzati szervezetekkel partnerségben. |
| --- | --- |

n)

A szülők gyermekeik korai olvasási és matematikai készségei elsajátításában való részvételének támogatása, például otthoni könyvek biztosítását célzó rendszerek, családon belüli írás-olvasási készségfejlesztési kezdeményezések stb. révén. A családi tanulásra és a szülők oktatására nyíló lehetőségek bővítése, különösen az alacsony iskolai végzettséggel rendelkezők és a szegénység kockázatának kitettek esetében, a helyi szolgálatokkal és a nem kormányzati szervezetekkel partnerségben.

| o) | További támogatás biztosítása a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű területeken lévő iskoláknak, ahol magas a marginalizált hátterű tanulók száma. Ez szükség esetén magában foglalhatja az ilyen iskolák esetében a diák-tanár arány csökkentését, valamint az anyagok, a felszerelések és az infrastruktúra célzott rendelkezésre bocsátását. |
| --- | --- |

o)

További támogatás biztosítása a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű területeken lévő iskoláknak, ahol magas a marginalizált hátterű tanulók száma. Ez szükség esetén magában foglalhatja az ilyen iskolák esetében a diák-tanár arány csökkentését, valamint az anyagok, a felszerelések és az infrastruktúra célzott rendelkezésre bocsátását.

6.

| a) | A megfizethető, magas színvonalú és megfelelő személyzettel ellátott kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz való méltányos hozzáférés biztosítása mindenki számára, ami javíthatja a gyermekek jóllétét és kognitív, valamint szélesebb körű szociális és érzelmi fejlődését, megteremtve számukra az oktatásban és az életben való boldoguláshoz szükséges alapokat. |
| --- | --- |

a)

A megfizethető, magas színvonalú és megfelelő személyzettel ellátott kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz való méltányos hozzáférés biztosítása mindenki számára, ami javíthatja a gyermekek jóllétét és kognitív, valamint szélesebb körű szociális és érzelmi fejlődését, megteremtve számukra az oktatásban és az életben való boldoguláshoz szükséges alapokat.

| b) | A magas színvonalú, vonzó és rugalmas szakképzés megerősítése, amely a szakmai készségek elsajátítását kulcskompetenciákkal ötvözi. |
| --- | --- |

b)

A magas színvonalú, vonzó és rugalmas szakképzés megerősítése, amely a szakmai készségek elsajátítását kulcskompetenciákkal ötvözi.

| c) | Aktív antiszegregációs politikák előmozdítása, különösen olyan felvételi szabályok elfogadása révén, amelyek lehetővé teszik az iskolák heterogén összetételét, illetve olyan politikák elfogadásával, amelyek a tanulás minőségére összpontosítanak, továbbá a figyelem felhívása arra, hogy az osztálytermi sokszínűség milyen előnyökkel jár az oktatási eredmények valamennyi tanulóra kiterjedő javítása szempontjából. |
| --- | --- |

c)

Aktív antiszegregációs politikák előmozdítása, különösen olyan felvételi szabályok elfogadása révén, amelyek lehetővé teszik az iskolák heterogén összetételét, illetve olyan politikák elfogadásával, amelyek a tanulás minőségére összpontosítanak, továbbá a figyelem felhívása arra, hogy az osztálytermi sokszínűség milyen előnyökkel jár az oktatási eredmények valamennyi tanulóra kiterjedő javítása szempontjából.

| d) | A fogyatékossággal élő és/vagy a sajátos nevelési igényű tanulók többségi iskolákba való befogadásának támogatása képzett oktatók és más oktatási személyzet/tanácsadók vagy egészségügyi szakemberek által nyújtott hatékony támogatás révén. Ennek együtt kell járnia az iskolai környezet fizikai akadályainak felszámolásával, a megfelelő formátumú tananyagok rendelkezésre bocsátásával, valamint diverzifikált és egyénre szabott tanítási és tanulási megközelítések alkalmazásával. |
| --- | --- |

d)

A fogyatékossággal élő és/vagy a sajátos nevelési igényű tanulók többségi iskolákba való befogadásának támogatása képzett oktatók és más oktatási személyzet/tanácsadók vagy egészségügyi szakemberek által nyújtott hatékony támogatás révén. Ennek együtt kell járnia az iskolai környezet fizikai akadályainak felszámolásával, a megfelelő formátumú tananyagok rendelkezésre bocsátásával, valamint diverzifikált és egyénre szabott tanítási és tanulási megközelítések alkalmazásával.

| e) | Az évfolyamismétlés lehető legnagyobb mértékben történő elkerülése és olyan eszközök előmozdítása, amelyek nyomon követik és korai szakaszban jelzik a gyermekek és fiatalok tanulási szükségleteit és nehézségeit, adott esetben célzott és személyre szabottabb támogatást nyújtva. |
| --- | --- |

e)

Az évfolyamismétlés lehető legnagyobb mértékben történő elkerülése és olyan eszközök előmozdítása, amelyek nyomon követik és korai szakaszban jelzik a gyermekek és fiatalok tanulási szükségleteit és nehézségeit, adott esetben célzott és személyre szabottabb támogatást nyújtva.

| f) | Alternatívák mérlegelése a korai nyomon követésre annak érdekében, hogy előmozdítsuk a különböző képességszintű tanulók közötti pozitív interakciókat a heterogén csoportokban, és csökkentsük a társadalmi-gazdasági háttérnek az iskolai szegregáció révén a tanulók teljesítményére gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

f)

Alternatívák mérlegelése a korai nyomon követésre annak érdekében, hogy előmozdítsuk a különböző képességszintű tanulók közötti pozitív interakciókat a heterogén csoportokban, és csökkentsük a társadalmi-gazdasági háttérnek az iskolai szegregáció révén a tanulók teljesítményére gyakorolt hatását.

| g) | Az oktatási pályák rugalmasságának és átjárhatóságának növelése, például a kurzusok modulárissá tételével, szakképzés-jellegű kurzusok felkínálásával vagy az időtartam és a belépési pontok rugalmasságának előmozdításával. Az oktatás és képzés szintjei és típusai, valamint az iskola és a jövőbeli foglalkoztatás közötti átmenet megkönnyítése, többek között elismerési és érvényesítési mechanizmusok, képzett szakemberek által nyújtott pályaorientáció, valamint az érdekelt felekkel, köztük a vállalkozásokkal való aktív együttműködés révén. |
| --- | --- |

g)

Az oktatási pályák rugalmasságának és átjárhatóságának növelése, például a kurzusok modulárissá tételével, szakképzés-jellegű kurzusok felkínálásával vagy az időtartam és a belépési pontok rugalmasságának előmozdításával. Az oktatás és képzés szintjei és típusai, valamint az iskola és a jövőbeli foglalkoztatás közötti átmenet megkönnyítése, többek között elismerési és érvényesítési mechanizmusok, képzett szakemberek által nyújtott pályaorientáció, valamint az érdekelt felekkel, köztük a vállalkozásokkal való aktív együttműködés révén.

| h) | A többségi oktatásba és képzésbe visszavezető utak biztosítása, és ingyenes hozzáférés biztosítása a második esélyt kínáló, minőségi programokhoz mindazok számára, akik idő előtt elhagyták az oktatást és képzést, amire a megerősített ifjúsági garancia részeként is javaslatot lehetne tenni. |
| --- | --- |

h)

A többségi oktatásba és képzésbe visszavezető utak biztosítása, és ingyenes hozzáférés biztosítása a második esélyt kínáló, minőségi programokhoz mindazok számára, akik idő előtt elhagyták az oktatást és képzést, amire a megerősített ifjúsági garancia részeként is javaslatot lehetne tenni.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2022.12.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 469/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 469/16

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10431 – ALI GROUP / WELBILT)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 469/02)

2022. június 17-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul, összefüggésben a 6. cikk (2) bekezdésével. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32022M10431 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32022M10431 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2022.12.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 469/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 469/17

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

a szerverek és adattárolók tápegységeinek, valamint a hegesztőberendezések áramforrásainak hatékonyságára vonatkozó környezettudatos tervezési követelmények alkalmazásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 469/03)

A szerverekre és az adattárolókra vonatkozó környezettudatos tervezési követelmények megállapításáról szóló (EU) 2019/424 bizottsági rendelet (1)2020. március 1-je óta alkalmazandó. A rendelet II. mellékletének 1.1. pontja a szerverek és az adattárolók tápegységeinek minimális hatékonyságára vonatkozó konkrét követelményeket tartalmaz. A II. melléklet 1.1.1. pontjában meghatározott első minimális hatékonysági szint 2020. március 1-jétől lépett hatályba. 2023. január 1-jétől (a jelenleg alkalmazandó értékekhez képest) szigorúbb érték alkalmazandó a tápegységek minimális hatékonysága tekintetében.

A hegesztőberendezésekre vonatkozó környezettudatos tervezési követelmények megállapításáról szóló (EU) 2019/1784 bizottsági rendelet (2)2021. január 1-je óta alkalmazandó. A rendelet II. mellékletének 1. pontja a hegesztőberendezések áramforrásainak hatékonyságára vonatkozó minimumkövetelményeket tartalmaz. Ezeket a követelményeket 2023. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ahhoz, hogy a szerverek és adattárolók tápegységeinek, valamint a hegesztőberendezések áramforrásainak energiahatékonyságát az új követelményeknek megfelelően növelni tudják, a gyártóknak e termékekbe új nyomtatott áramköri kártyákat tartalmazó alkatrészeket kell beszerelniük. Ezek az új nyomtatott áramköri kártyák félvezető chipek felhasználásával készülnek. A félvezető chipeket illetően a Covid19-világjárvány nyomán kialakult jelenlegi globális ellátási válság miatt azonban a nyomtatott áramköri kártyák gyártói nem képesek kielégíteni a növekvő keresletet. Ennek következtében a fogyasztók az eredetileg tervezettnél jóval hosszabb átfutási időkkel kénytelenek szembesülni ezen alapvető alkatrészek szállításakor.

E kivételes körülmények miatt a gyártók nem tudják garantálni, hogy a 2023. január 1-jével forgalomba hozandó termékek meg fognak felelni az új energiahatékonysági követelményeknek. A globális chiphiánynak a gyártó ágazatokra gyakorolt jelentős hatását több közelmúltban készült jelentés, többek között a chipekről szóló európai felmérés (3) is igazolta, és ez lett a chipekről szóló európai jogszabályra irányuló közelmúltbeli bizottsági javaslat egyik fő kiváltó oka is. Ez a válsághelyzet várhatóan rövid távú lesz, és 2024. január 1-je előtt nagyrészben megoldódik.

Néhány tagállam arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy tisztában van azokkal a nehézségekkel, amelyekkel az ipar kénytelen szembesülni, és megértik, hogy az ipar számára nem lesz egyszerű megfelelni a kötelezettségeknek. Számos iparszövetség is felvette a kapcsolatot a Bizottsággal, jelezve a tapasztalt nehézségeket. Közöttük voltak olyan iparágak képviselői is, amelyek alapvető gazdasági ágazatokat, például az adattárolási, a banki és az építőipari ágazatot szolgálják ki.

A piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről szóló (EU) 2019/1020 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 11. és 14–20. cikkének megfelelően az uniós harmonizációs jogszabályoknak, így a környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeknek való megfelelés ellenőrzése és érvényesítése a tagállamok piacfelügyeleti hatóságai által végzett piacfelügyelet révén valósul meg.

Tekintettel arra, hogy a gyártók várhatóan milyen problémákkal szembesülnek, amikor teljesíteni próbálják a szerverek és adattárolók tápegységeinek, valamint a hegesztőberendezések áramforrásainak energiahatékonyságára vonatkozó környezettudatos tervezési követelményeket, a Bizottság megfogalmaz néhány olyan megfontolást, amelyeket figyelembe kell venni e kötelezettségek számonkérése során.

Először is meg kell jegyezni, hogy a tagállamok piacfelügyeleti hatóságainak a megfelelés ellenőrzésére vonatkozó kötelezettsége folyamatos, és nem kapcsolódik semmilyen konkrét időponthoz azt követően, hogy a követelmények 2023. január 1-jén alkalmazandóvá válnak.

Másodszor, a hatékony piacfelügyelet biztosítása tekintetében a Bizottság emlékeztet az (EU) 2019/1020 rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelményre, amelynek értelmében a piacfelügyeleti hatóságok hatásköreiket hatékonyan és eredményesen, az arányosság elvével összhangban kell gyakorolniuk.

A Bizottság emlékeztet arra, hogy sem a Bizottság, sem az egyes tagállamok nem jogosultak eltekinteni az uniós jogszabályokban megállapított kötelező határidőktől vagy egyéb követelményektől, kivéve, ha a határidők vagy követelmények a megfelelő eljárások keretében módosulnak.

Az uniós jog érvényesítése során azonban a tagállamoknak megfelelőképpen figyelembe kell venniük az arányosság elvét. Ezzel összefüggésben a Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy az uniós jog alkalmazása és a vonatkozó rendeletekben meghatározott követelmények érvényesítése során vegyék figyelembe a következő körülmények mindegyikét:

| — | a félvezető chipeket illetően a Covid19-világjárvány nyomán kialakult jelenlegi globális ellátási válság rendkívüli és előre nem látott körülményeit, amelyekre a gyártók is felhívták a figyelmet, és amelyek miatt előfordulhat, hogy a gyártók nem tudnak időben megfelelni a vonatkozó környezettudatos tervezési követelményeknek; |
| --- | --- |

—

a félvezető chipeket illetően a Covid19-világjárvány nyomán kialakult jelenlegi globális ellátási válság rendkívüli és előre nem látott körülményeit, amelyekre a gyártók is felhívták a figyelmet, és amelyek miatt előfordulhat, hogy a gyártók nem tudnak időben megfelelni a vonatkozó környezettudatos tervezési követelményeknek;

| — | a probléma fennállásának viszonylagos időbeli korlátozottságát, tekintettel arra a viszonylag rövid időtartamra, amely alatt a gyártók továbbra is forgalmazhatnak az új energiahatékonysági követelményeknek meg nem felelő termékeket; |
| --- | --- |

—

a probléma fennállásának viszonylagos időbeli korlátozottságát, tekintettel arra a viszonylag rövid időtartamra, amely alatt a gyártók továbbra is forgalmazhatnak az új energiahatékonysági követelményeknek meg nem felelő termékeket;

| — | annak szükségességét, hogy a gyártók továbbra is forgalomba hozhassák termékeiket, figyelemmel arra, hogy e szabályozott termékek ellátásbiztonsága milyen fontos lehet számos alapvető gazdasági ágazat működése szempontjából. |
| --- | --- |

—

annak szükségességét, hogy a gyártók továbbra is forgalomba hozhassák termékeiket, figyelemmel arra, hogy e szabályozott termékek ellátásbiztonsága milyen fontos lehet számos alapvető gazdasági ágazat működése szempontjából.

Ha a nemzeti piacfelügyeleti hatóságok – a fenti feltételekkel összhangban – 2023. január 1-jétől nem tartatják be a szerverek és az adattárolók tápegységeinek, valamint a hegesztőberendezések áramforrásainak energiahatékonyságára vonatkozó környezettudatos tervezési követelményeket, a Bizottság tartózkodni fog a kötelezettségszegési eljárások megindításától mindaddig, amíg a jogérvényesítési moratórium nem lépi túl a szükséges mértéket, és a 2023. január 1-jétől 2024. január 1-jéig tartó időszakra korlátozódik.

Ez a megközelítés a megadott időszakon belül forgalomba hozott termékmodellek minden egyes egységére alkalmazandó. Ez azt is jelenti, hogy amennyiben a piacfelügyeleti hatóságok 2024. január 1. után találkoznak olyan nem megfelelő termékkel, amelyet még az említett időpont előtt hoztak forgalomba, a szóban forgó termékre ugyanezek a megfontolások érvényesek.

---

(1)  A Bizottság (EU) 2019/424 rendelete (2019. március 15.) a szerverekre és az adattárolókra vonatkozó környezettudatos tervezési követelményeknek a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti megállapításáról és a 617/2013/EU bizottsági rendelet módosításáról (HL L 74., 2019.3.18., 46. o.).

(2)  A Bizottság (EU) 2019/1784 rendelete (2019. október 1.) a hegesztőberendezésekre vonatkozó környezettudatos tervezési követelményeknek a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti megállapításáról (HL L 272., 2019.10.25., 121. o.)

(3)  Lásd: https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/european-chips-survey.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1020 rendelete (2019. június 20.) a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről, valamint a 2004/42/EK irányelv, továbbá a 765/2008/EK és a 305/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 169., 2019.6.25., 1. o.).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 2022.12.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 469/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 469/19

---

A Tanács következtetései a jóllétnek a digitális oktatásban való elősegítéséről

(2022/C 469/04)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

AZ ALÁBBIAK ÖSSZEFÜGGÉSÉBEN:

| 1. | A 2017-es göteborgi szociális csúcstalálkozón folytatott politikai megbeszélések, amelyek keretében hangsúlyozták, hogy az európaiak 44 %-a nem rendelkezik alapvető digitális készségekkel, a jövőben a munkahelyek 90 %-a digitális készségeket és kompetenciákat fog igényelni, valamint az európai vállalatok 40 %-ának nehézséget okoz az, hogy IKT-szakembereket toborozzanak. Ezen a csúcstalálkozón az európai vezetők által megvitatott egyik elképzelés a tanulás jövőjéről való gondolkodási folyamat elindítása volt azért, hogy reagálni lehessen a jövőbeli tendenciákra és a digitális forradalomra, így például a mesterséges intelligencia (MI) fejlődésére. |
| --- | --- |

1.

A 2017-es göteborgi szociális csúcstalálkozón folytatott politikai megbeszélések, amelyek keretében hangsúlyozták, hogy az európaiak 44 %-a nem rendelkezik alapvető digitális készségekkel, a jövőben a munkahelyek 90 %-a digitális készségeket és kompetenciákat fog igényelni, valamint az európai vállalatok 40 %-ának nehézséget okoz az, hogy IKT-szakembereket toborozzanak. Ezen a csúcstalálkozón az európai vezetők által megvitatott egyik elképzelés a tanulás jövőjéről való gondolkodási folyamat elindítása volt azért, hogy reagálni lehessen a jövőbeli tendenciákra és a digitális forradalomra, így például a mesterséges intelligencia (MI) fejlődésére.

| 2. | A szociális jogok európai pillérének első elve, nevezetesen az, hogy mindenkinek joga van a minőségi és befogadó oktatáshoz, képzéshez és az egész életen át tartó tanuláshoz olyan készségek megtartása, illetve megszerzése érdekében, amelyek lehetővé teszik számára, hogy teljes mértékben részt vehessen a társadalomban, és sikeresen alkalmazkodjon a munkaerőpiaci változásokhoz. |
| --- | --- |

2.

A szociális jogok európai pillérének első elve, nevezetesen az, hogy mindenkinek joga van a minőségi és befogadó oktatáshoz, képzéshez és az egész életen át tartó tanuláshoz olyan készségek megtartása, illetve megszerzése érdekében, amelyek lehetővé teszik számára, hogy teljes mértékben részt vehessen a társadalomban, és sikeresen alkalmazkodjon a munkaerőpiaci változásokhoz.

| 3. | Az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról szóló bizottsági közlemény, amelyben a Bizottság kiemeli, hogy támogató tanulási környezetet kell teremteni az alulteljesítés kockázatának kitett csoportok számára, és elő kell segíteni a jó iskolai közérzetet. |
| --- | --- |

3.

Az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról szóló bizottsági közlemény, amelyben a Bizottság kiemeli, hogy támogató tanulási környezetet kell teremteni az alulteljesítés kockázatának kitett csoportok számára, és elő kell segíteni a jó iskolai közérzetet.

| 4. | Az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének irányítási struktúrájáról (2021–2030) szóló tanácsi állásfoglalás, amelyben a Tanács hangsúlyozza, hogy az oktatás és a képzés meghatározó szerepet tölt be Európa jövőjének alakításában egy olyan időszakban, amikor a polgárok számára elengedhetetlen, hogy személyes kiteljesedést és jóllétet találjanak, felkészültek legyenek a változó munkaerőpiachoz való alkalmazkodásra és a munkaerőpiaci teljesítésre, valamint az aktív és felelősségteljes polgári szerepvállalásra. |
| --- | --- |

4.

Az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének irányítási struktúrájáról (2021–2030) szóló tanácsi állásfoglalás, amelyben a Tanács hangsúlyozza, hogy az oktatás és a képzés meghatározó szerepet tölt be Európa jövőjének alakításában egy olyan időszakban, amikor a polgárok számára elengedhetetlen, hogy személyes kiteljesedést és jóllétet találjanak, felkészültek legyenek a változó munkaerőpiachoz való alkalmazkodásra és a munkaerőpiaci teljesítésre, valamint az aktív és felelősségteljes polgári szerepvállalásra.

| 5. | A digitális oktatási cselekvési terv (2021–2027), amelyben a Bizottság felvázolja a nagy teljesítményű digitális oktatási ökoszisztéma koncepcióját, valamint hangsúlyozza a digitális készségek és kompetenciák fejlesztésének fontosságát a mindennapi életben. |
| --- | --- |

5.

A digitális oktatási cselekvési terv (2021–2027), amelyben a Bizottság felvázolja a nagy teljesítményű digitális oktatási ökoszisztéma koncepcióját, valamint hangsúlyozza a digitális készségek és kompetenciák fejlesztésének fontosságát a mindennapi életben.

| 6. | A digitális oktatásról és készségekről a tagállamokkal folytatott strukturált párbeszéd, amelyet a Bizottság indított 2021-ben, és amelynek keretében a kormányzat egészére kiterjedő megközelítést alkalmaznak a digitális oktatás tekintetében. |
| --- | --- |

6.

A digitális oktatásról és készségekről a tagállamokkal folytatott strukturált párbeszéd, amelyet a Bizottság indított 2021-ben, és amelynek keretében a kormányzat egészére kiterjedő megközelítést alkalmaznak a digitális oktatás tekintetében.

| 7. | Az európai gyermekgarancia létrehozásáról szóló, 2021. június 14-i (EU) 2021/1004 tanácsi ajánlás, amelynek célja a társadalmi kirekesztődés megelőzése és az ellene folytatott küzdelem, valamint az esélyegyenlőség biztosítása, mégpedig a hátrányos helyzetű gyermekek számára az oktatásba való ingyenes bejutás garantálása révén. E tekintetben a Tanács az ajánlásban hangsúlyozza, mennyire fontos a digitális oktatási eszközök, a nagy sebességű hálózati kapcsolat, a digitális szolgáltatások és a megfelelő eszközök biztosítása, valamint a digitális készségek javítása és a digitális szakadék valamennyi formájának felszámolása. |
| --- | --- |

7.

Az európai gyermekgarancia létrehozásáról szóló, 2021. június 14-i (EU) 2021/1004 tanácsi ajánlás, amelynek célja a társadalmi kirekesztődés megelőzése és az ellene folytatott küzdelem, valamint az esélyegyenlőség biztosítása, mégpedig a hátrányos helyzetű gyermekek számára az oktatásba való ingyenes bejutás garantálása révén. E tekintetben a Tanács az ajánlásban hangsúlyozza, mennyire fontos a digitális oktatási eszközök, a nagy sebességű hálózati kapcsolat, a digitális szolgáltatások és a megfelelő eszközök biztosítása, valamint a digitális készségek javítása és a digitális szakadék valamennyi formájának felszámolása.

| 8. | A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló stratégia (2021–2030), amelyben a Bizottság jelzi, hogy a digitális technológiák hatékony alkalmazásához fel kell számolni a fogyatékossággal élő személyek előtt álló akadálymentességi gátakat, és be kell fektetni digitális készségeikbe. |
| --- | --- |

8.

A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló stratégia (2021–2030), amelyben a Bizottság jelzi, hogy a digitális technológiák hatékony alkalmazásához fel kell számolni a fogyatékossággal élő személyek előtt álló akadálymentességi gátakat, és be kell fektetni digitális készségeikbe.

| 9. | A korai iskolaelhagyás csökkentését célzó szakpolitikákról szóló, 2011. június 28-i tanácsi ajánlás helyébe lépő, az „Utak az iskolai sikerhez” kezdeményezésről szóló tanácsi ajánlás, amelynek célja, hogy valamennyi európai fiatal számára – személyes jellemzőiktől, családi, kulturális és társadalmi-gazdasági hátterüktől függetlenül – jobb oktatási eredményeket mozdítson elő, továbbá amelyben a Tanács a jó iskolai közérzetet, valamint a fizikai és mentális egészséget mint az iskolai siker kulcsfontosságú elemeit emeli ki. |
| --- | --- |

9.

A korai iskolaelhagyás csökkentését célzó szakpolitikákról szóló, 2011. június 28-i tanácsi ajánlás helyébe lépő, az „Utak az iskolai sikerhez” kezdeményezésről szóló tanácsi ajánlás, amelynek célja, hogy valamennyi európai fiatal számára – személyes jellemzőiktől, családi, kulturális és társadalmi-gazdasági hátterüktől függetlenül – jobb oktatási eredményeket mozdítson elő, továbbá amelyben a Tanács a jó iskolai közérzetet, valamint a fizikai és mentális egészséget mint az iskolai siker kulcsfontosságú elemeit emeli ki.

| 10. | A jelenleg kialakítás alatt lévő nem hivatalos bizottsági szakértői csoport, melynek feladata az lesz, hogy előmozdítsa az alulteljesítés kockázatának kitett csoportok számára a támogató tanulási környezet kialakítását és a jó iskolai közérzet elősegítését. |
| --- | --- |

10.

A jelenleg kialakítás alatt lévő nem hivatalos bizottsági szakértői csoport, melynek feladata az lesz, hogy előmozdítsa az alulteljesítés kockázatának kitett csoportok számára a támogató tanulási környezet kialakítását és a jó iskolai közérzet elősegítését.

| 11. | A magas színvonalú és inkluzív alap- és középfokú oktatást előmozdító vegyes tanulási megközelítésekről szóló, 2021. november 29-i tanácsi ajánlás, amelyben a Tanács hangsúlyozza a (fizikai és mentális) jóllét előtérbe helyezésének fontosságát, továbbá javasolja, hogy az iskolai célkitűzésekbe építsenek be a tanulók jóllétére vonatkozó és bántalmazásellenes politikákat, valamint a stressz enyhítése és a kiégés megelőzése érdekében helyezzenek nagyobb hangsúlyt a tanárok és oktatók, a nevelési-oktatási intézményvezetők és az egyéb oktatási személyzet jóllétére és szakmai életének minőségére. |
| --- | --- |

11.

A magas színvonalú és inkluzív alap- és középfokú oktatást előmozdító vegyes tanulási megközelítésekről szóló, 2021. november 29-i tanácsi ajánlás, amelyben a Tanács hangsúlyozza a (fizikai és mentális) jóllét előtérbe helyezésének fontosságát, továbbá javasolja, hogy az iskolai célkitűzésekbe építsenek be a tanulók jóllétére vonatkozó és bántalmazásellenes politikákat, valamint a stressz enyhítése és a kiégés megelőzése érdekében helyezzenek nagyobb hangsúlyt a tanárok és oktatók, a nevelési-oktatási intézményvezetők és az egyéb oktatási személyzet jóllétére és szakmai életének minőségére.

| 12. | A fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről szóló, 2020. november 24-i tanácsi ajánlás, amelyben a Tanács hangsúlyozza a digitális gazdasághoz igazodó szakképzési politikákat. |
| --- | --- |

12.

A fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről szóló, 2020. november 24-i tanácsi ajánlás, amelyben a Tanács hangsúlyozza a digitális gazdasághoz igazodó szakképzési politikákat.

| 13. | A szakképzésnek a helyreállítás, valamint a digitális és zöld gazdaságra való méltányos átállás támogatásában betöltött szerepéről szóló osnabrücki nyilatkozat, amelynek célja a szakképzés digitalizációjának fejlesztése az egész életen át tartó tanulás új kultúrájának keretében. |
| --- | --- |

13.

A szakképzésnek a helyreállítás, valamint a digitális és zöld gazdaságra való méltányos átállás támogatásában betöltött szerepéről szóló osnabrücki nyilatkozat, amelynek célja a szakképzés digitalizációjának fejlesztése az egész életen át tartó tanulás új kultúrájának keretében.

| 14. | A Tanács következtetései a digitális oktatásról az európai tudásalapú társadalmakban, amelyben a Tanács hangsúlyozza, hogy a digitális oktatás keretében figyelembe kell venni a tanulási folyamatban részt vevő valamennyi szereplő jóllétét. |
| --- | --- |

14.

A Tanács következtetései a digitális oktatásról az európai tudásalapú társadalmakban, amelyben a Tanács hangsúlyozza, hogy a digitális oktatás keretében figyelembe kell venni a tanulási folyamatban részt vevő valamennyi szereplő jóllétét.

| 15. | A 2021. évi Oktatási és Képzési Figyelő, amelyben előtérbe kerül a jó oktatási közérzet témája. |
| --- | --- |

15.

A 2021. évi Oktatási és Képzési Figyelő, amelyben előtérbe kerül a jó oktatási közérzet témája.

| 16. | A „Digitális évtized a gyermekek és az ifjúság számára: a gyermekbarát internetre (BIK+) vonatkozó új európai stratégia” című bizottsági közlemény, amelyben a hangsúly a gyermekek online környezetben való jóllétének fokozásán van. |
| --- | --- |

16.

A „Digitális évtized a gyermekek és az ifjúság számára: a gyermekbarát internetre (BIK+) vonatkozó új európai stratégia” című bizottsági közlemény, amelyben a hangsúly a gyermekek online környezetben való jóllétének fokozásán van.

| 17. | A Bizottság által készített aktualizált „Lakossági Digitális Kompetenciakeret” (DigComp 2.2), amelyben a Bizottság például a jóllét és az egészség elősegítésével, valamint az internetes megfélemlítés megértésével és az ellene való küzdelemmel összefüggésben hangsúlyozza a biztonságot. |
| --- | --- |

17.

A Bizottság által készített aktualizált „Lakossági Digitális Kompetenciakeret” (DigComp 2.2), amelyben a Bizottság például a jóllét és az egészség elősegítésével, valamint az internetes megfélemlítés megértésével és az ellene való küzdelemmel összefüggésben hangsúlyozza a biztonságot.

| 18. | Az Európai Oktatói Digitális Kompetenciakeret (DigCompEdu), amelyben a Bizottság hangsúlyozza a tanulók fizikai, pszichológiai és társadalmi jóllétének a digitális technológiák használata során történő biztosítását célzó intézkedések fontosságát. |
| --- | --- |

18.

Az Európai Oktatói Digitális Kompetenciakeret (DigCompEdu), amelyben a Bizottság hangsúlyozza a tanulók fizikai, pszichológiai és társadalmi jóllétének a digitális technológiák használata során történő biztosítását célzó intézkedések fontosságát.

TUDATÁBAN VAN ANNAK, HOGY:

| 19. | E tanácsi következtetések alkalmazásában a „jóllét a digitális oktatásban” kifejezés a fizikai, a kognitív, a társadalmi és az érzelmi megelégedettség érzeteként értelmezendő, amely minden egyén számára lehetővé teszi, hogy – többek között digitális oktatási és képzési eszközök és módszerek révén – pozitívan vegyen részt minden digitális tanulási környezetben, maximalizálja az egyénekben rejlő lehetőségeket és önmegvalósítást, továbbá minden egyént segít abban, hogy biztonságosan tevékenykedhessen az interneten, és támogatja az online környezetben való tudatos magatartás kialakítását (1). E tanácsi következtetések középpontjában az alapfokú, valamint – a szakképzést is magában foglaló – alsó és felső középfokú oktatásban és képzésben, illetve ezek révén megvalósuló digitális jóllét áll. |
| --- | --- |

19.

E tanácsi következtetések alkalmazásában a „jóllét a digitális oktatásban” kifejezés a fizikai, a kognitív, a társadalmi és az érzelmi megelégedettség érzeteként értelmezendő, amely minden egyén számára lehetővé teszi, hogy – többek között digitális oktatási és képzési eszközök és módszerek révén – pozitívan vegyen részt minden digitális tanulási környezetben, maximalizálja az egyénekben rejlő lehetőségeket és önmegvalósítást, továbbá minden egyént segít abban, hogy biztonságosan tevékenykedhessen az interneten, és támogatja az online környezetben való tudatos magatartás kialakítását (1). E tanácsi következtetések középpontjában az alapfokú, valamint – a szakképzést is magában foglaló – alsó és felső középfokú oktatásban és képzésben, illetve ezek révén megvalósuló digitális jóllét áll.

| 20. | E tanácsi következtetések alkalmazásában a „tanulók” kifejezés minden olyan diákra, hallgatóra és tanulószerződéses tanulóra vonatkozik, akik a formális alapoktatási rendszerekben – így többek között a szakmai alapképzésben – alapfokú, alsó, illetve felső középfokú szinten vesznek részt. |
| --- | --- |

20.

E tanácsi következtetések alkalmazásában a „tanulók” kifejezés minden olyan diákra, hallgatóra és tanulószerződéses tanulóra vonatkozik, akik a formális alapoktatási rendszerekben – így többek között a szakmai alapképzésben – alapfokú, alsó, illetve felső középfokú szinten vesznek részt.

| 21. | E tanácsi következtetések alkalmazásában a „pedagógusok” kifejezés azokra a tanárokra, nevelési-oktatási intézményvezetőkre, oktatókra és egyéb pedagógiai személyzetre vonatkozik, akik részt vesznek a tanulóknak a formális alapoktatási rendszerek – így többek között a szakmai alapképzés – alap- és középfokú szintjén történő tanításában. |
| --- | --- |

21.

E tanácsi következtetések alkalmazásában a „pedagógusok” kifejezés azokra a tanárokra, nevelési-oktatási intézményvezetőkre, oktatókra és egyéb pedagógiai személyzetre vonatkozik, akik részt vesznek a tanulóknak a formális alapoktatási rendszerek – így többek között a szakmai alapképzés – alap- és középfokú szintjén történő tanításában.

| 22. | A digitális technológiák gyökeresen megváltoztatták azt, ahogyan az emberek tanulnak, dolgoznak, felhasználják az információkat és kommunikálnak. A digitális átállás új kihívásokat és lehetőségeket teremt a tanulók számára, valamint hatással van kognitív, fizikai, társadalmi és érzelmi életükre. |
| --- | --- |

22.

A digitális technológiák gyökeresen megváltoztatták azt, ahogyan az emberek tanulnak, dolgoznak, felhasználják az információkat és kommunikálnak. A digitális átállás új kihívásokat és lehetőségeket teremt a tanulók számára, valamint hatással van kognitív, fizikai, társadalmi és érzelmi életükre.

| 23. | A Covid19-világjárvány, valamint a szükséghelyzeti táv-, illetve online tanításra és tanulásra való átállás számos kihívás elé állította a digitális tanulási környezeteket. Az, ahogyan a digitális oktatási és képzési rendszerek – köztük a tanulók és a pedagógusok, valamint az egyéb érintett szereplők – reagáltak ezekre a kihívásokra, hasznos tapasztalatként és levont tanulságként szolgálhat a digitális oktatás keretében a jólléttel kapcsolatos megközelítések kidolgozásához. |
| --- | --- |

23.

A Covid19-világjárvány, valamint a szükséghelyzeti táv-, illetve online tanításra és tanulásra való átállás számos kihívás elé állította a digitális tanulási környezeteket. Az, ahogyan a digitális oktatási és képzési rendszerek – köztük a tanulók és a pedagógusok, valamint az egyéb érintett szereplők – reagáltak ezekre a kihívásokra, hasznos tapasztalatként és levont tanulságként szolgálhat a digitális oktatás keretében a jólléttel kapcsolatos megközelítések kidolgozásához.

| 24. | A magas színvonalú és inkluzív oktatással és képzéssel növelni kell a digitális átállás révén megnyíló azon lehetőségeket, amelyek a tanulók és a pedagógusok digitális tanulási környezetekben való jóllétének elősegítését célozzák. Ezt szisztematikusan támogatni és ösztönözni kell a digitális oktatási ökoszisztéma (2) valamennyi területén. |
| --- | --- |

24.

A magas színvonalú és inkluzív oktatással és képzéssel növelni kell a digitális átállás révén megnyíló azon lehetőségeket, amelyek a tanulók és a pedagógusok digitális tanulási környezetekben való jóllétének elősegítését célozzák. Ezt szisztematikusan támogatni és ösztönözni kell a digitális oktatási ökoszisztéma (2) valamennyi területén.

| 25. | A tanulók jóllétének a digitális oktatás keretében történő megerősítése kétirányú folyamat. A digitális környezetek kihívásokat hozhatnak magukkal a digitális oktatás összefüggésében is, ilyen például az internetes megfélemlítés jelensége. Ezek a kihívások negatív hatással lehetnek a jóllétre, különösen akkor, ha az adott digitális környezet egyes elemeit rosszul tervezték meg vagy rosszul alkalmazzák. A jól kialakított, hatékony és inkluzív digitális oktatási ökoszisztémák ezzel szemben elősegíthetik a tanulók jóllétének előmozdítását, és javíthatják kilátásaikat nemcsak az oktatásban, hanem az életben és a munka világában is. |
| --- | --- |

25.

A tanulók jóllétének a digitális oktatás keretében történő megerősítése kétirányú folyamat. A digitális környezetek kihívásokat hozhatnak magukkal a digitális oktatás összefüggésében is, ilyen például az internetes megfélemlítés jelensége. Ezek a kihívások negatív hatással lehetnek a jóllétre, különösen akkor, ha az adott digitális környezet egyes elemeit rosszul tervezték meg vagy rosszul alkalmazzák. A jól kialakított, hatékony és inkluzív digitális oktatási ökoszisztémák ezzel szemben elősegíthetik a tanulók jóllétének előmozdítását, és javíthatják kilátásaikat nemcsak az oktatásban, hanem az életben és a munka világában is.

| 26. | A digitális szakadék komoly veszélyt jelent mind a tanulók, mind a pedagógusok jóllétére a digitális oktatás és képzés terén, és gyakran felerősíti a már meglévő egyenlőtlenségeket vagy újakat teremt. A nemzeti, regionális és helyi szintű iskolarendszereknek képesnek kell lenniük arra, hogy megoldást kínáljanak azokra a problémákra, amelyek a tanulók – különösen a hátrányos helyzetű tanulók, köztük a fogyatékossággal élő és/vagy sajátos nevelési igényű tanulók, valamint a nemek közötti digitális szakadék miatt kihívásokkal szembesülő tanulók – elégtelen hozzáférésével, nem megfelelő felszerelésével vagy nem kielégítő tanulási feltételeivel kapcsolatban jelentkeznek. |
| --- | --- |

26.

A digitális szakadék komoly veszélyt jelent mind a tanulók, mind a pedagógusok jóllétére a digitális oktatás és képzés terén, és gyakran felerősíti a már meglévő egyenlőtlenségeket vagy újakat teremt. A nemzeti, regionális és helyi szintű iskolarendszereknek képesnek kell lenniük arra, hogy megoldást kínáljanak azokra a problémákra, amelyek a tanulók – különösen a hátrányos helyzetű tanulók, köztük a fogyatékossággal élő és/vagy sajátos nevelési igényű tanulók, valamint a nemek közötti digitális szakadék miatt kihívásokkal szembesülő tanulók – elégtelen hozzáférésével, nem megfelelő felszerelésével vagy nem kielégítő tanulási feltételeivel kapcsolatban jelentkeznek.

| 27. | Az új – így a hozzáférhető és fellelhető digitális eszközök használatával járó – tanulási modelleknek köszönhetően könnyebb elérni a hátrányos helyzetű tanulókat, köztük a fogyatékossággal élő és/vagy sajátos nevelési igényű tanulókat és azokat, akik egészségi állapotuk miatt átmenetileg nem tudnak iskolába járni, valamint az elszigetelt, szigeti vagy távoli térségekben, például az EU legkülső régióiban élő tanulókat. E modellek ezenfelül elősegítik, hogy a tanulók motiváltabbak és elkötelezettebbek legyenek az online tapasztalatszerzés iránt, emellett pedig a tanulóközpontú megközelítésekkel együtt hozzájárulnak a digitális szakadék csökkentéséhez. |
| --- | --- |

27.

Az új – így a hozzáférhető és fellelhető digitális eszközök használatával járó – tanulási modelleknek köszönhetően könnyebb elérni a hátrányos helyzetű tanulókat, köztük a fogyatékossággal élő és/vagy sajátos nevelési igényű tanulókat és azokat, akik egészségi állapotuk miatt átmenetileg nem tudnak iskolába járni, valamint az elszigetelt, szigeti vagy távoli térségekben, például az EU legkülső régióiban élő tanulókat. E modellek ezenfelül elősegítik, hogy a tanulók motiváltabbak és elkötelezettebbek legyenek az online tapasztalatszerzés iránt, emellett pedig a tanulóközpontú megközelítésekkel együtt hozzájárulnak a digitális szakadék csökkentéséhez.

| 28. | A digitális eszközök és a magas színvonalú oktatási tartalmak megkönnyíthetik a migráns hátterű tanulók és/vagy az oktatás nyelvétől eltérő anyanyelvű tanulók számára, hogy folytassák tanulmányaikat és képzésüket, és segíthetik őket abban, hogy fenntartsák kapcsolatukat anyanyelvükkel és származási kultúrájukkal, valamint hogy megbirkózzanak az esetleges traumatikus élményekkel és az új kihívásokkal. |
| --- | --- |

28.

A digitális eszközök és a magas színvonalú oktatási tartalmak megkönnyíthetik a migráns hátterű tanulók és/vagy az oktatás nyelvétől eltérő anyanyelvű tanulók számára, hogy folytassák tanulmányaikat és képzésüket, és segíthetik őket abban, hogy fenntartsák kapcsolatukat anyanyelvükkel és származási kultúrájukkal, valamint hogy megbirkózzanak az esetleges traumatikus élményekkel és az új kihívásokkal.

| 29. | Azáltal, hogy egyre gyakrabban és egyre nagyobb mértékben hozzá lehet férni a digitális környezetekhez, illetve egyre gyakoribb és elterjedtebb e környezetek használata, a tanulók fokozottabban ki lehetnek téve a digitális világgal járó olyan veszélyeknek, mint például az internetes megfélemlítés és/vagy az elszigeteltség. A biztonságos digitális tanulási környezet tényleges előmozdítása érdekében erőfeszítéseket kell tenni annak biztosításáért, hogy a tanulók ilyen irányú oktatásban, a pedagógusok pedig a megfelelő képzésben részesüljenek és együttműködjenek más érintett szakemberekkel. |
| --- | --- |

29.

Azáltal, hogy egyre gyakrabban és egyre nagyobb mértékben hozzá lehet férni a digitális környezetekhez, illetve egyre gyakoribb és elterjedtebb e környezetek használata, a tanulók fokozottabban ki lehetnek téve a digitális világgal járó olyan veszélyeknek, mint például az internetes megfélemlítés és/vagy az elszigeteltség. A biztonságos digitális tanulási környezet tényleges előmozdítása érdekében erőfeszítéseket kell tenni annak biztosításáért, hogy a tanulók ilyen irányú oktatásban, a pedagógusok pedig a megfelelő képzésben részesüljenek és együttműködjenek más érintett szakemberekkel.

| 30. | Az oktatási és képzési rendszerekben nagyobb hangsúlyt kell fektetni a kritikai gondolkodásra, a médiatudatosságra és a digitális jártasságra, valamint a dezinformációval és a félretájékoztatással szembeni rezilienciára annak érdekében, hogy a tanulók elsajátíthassák a potenciális fenyegetésekre és kihívásokra való reagáláshoz szükséges készségeket, valamint hogy biztonságosabb és pozitívabb online élményt lehessen biztosítani. |
| --- | --- |

30.

Az oktatási és képzési rendszerekben nagyobb hangsúlyt kell fektetni a kritikai gondolkodásra, a médiatudatosságra és a digitális jártasságra, valamint a dezinformációval és a félretájékoztatással szembeni rezilienciára annak érdekében, hogy a tanulók elsajátíthassák a potenciális fenyegetésekre és kihívásokra való reagáláshoz szükséges készségeket, valamint hogy biztonságosabb és pozitívabb online élményt lehessen biztosítani.

| 31. | A pedagógusok, valamint az adminisztratív és a vezető személyzet fontos és pótolhatatlan szerepet játszanak az oktatási és képzési környezet kialakításában (3) és a tanulók jóllétének előmozdításában. Fejleszteniük és erősíteniük kell digitális kompetenciáikat, és bővíteniük kell ismereteiket a digitális eszközök oktatásban és képzésben való használatának előnyeiről és kihívásairól, például az alap- és bevezető képzés keretében, valamint folyamatos szakmai fejlődés révén; emellett még nagyobb figyelmet kell fordítaniuk arra, hogy a lányok számára vonzóbbá tegyék az IKT-készségek fejlesztését, például azzal, hogy a digitális kompetenciák oktatása tekintetében a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő megközelítést alkalmaznak. |
| --- | --- |

31.

A pedagógusok, valamint az adminisztratív és a vezető személyzet fontos és pótolhatatlan szerepet játszanak az oktatási és képzési környezet kialakításában (3) és a tanulók jóllétének előmozdításában. Fejleszteniük és erősíteniük kell digitális kompetenciáikat, és bővíteniük kell ismereteiket a digitális eszközök oktatásban és képzésben való használatának előnyeiről és kihívásairól, például az alap- és bevezető képzés keretében, valamint folyamatos szakmai fejlődés révén; emellett még nagyobb figyelmet kell fordítaniuk arra, hogy a lányok számára vonzóbbá tegyék az IKT-készségek fejlesztését, például azzal, hogy a digitális kompetenciák oktatása tekintetében a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő megközelítést alkalmaznak.

| 32. | A digitális technológiák nem arra hivatottak, hogy helyettesítsék a fizikai jelenlétet és a pedagógusok és a tanulók közötti személyes interakciókat. A digitális technológiák oktatási folyamatokba való integrálásának célja a pedagógusok munkájának támogatása és megkönnyítése, valamint a tanulók tanulási élményének javítása. |
| --- | --- |

32.

A digitális technológiák nem arra hivatottak, hogy helyettesítsék a fizikai jelenlétet és a pedagógusok és a tanulók közötti személyes interakciókat. A digitális technológiák oktatási folyamatokba való integrálásának célja a pedagógusok munkájának támogatása és megkönnyítése, valamint a tanulók tanulási élményének javítása.

ELISMERI, HOGY:

A tanulók és pedagógusok jóllétét a digitális oktatás és képzés összefüggésében az alábbiakkal lehet támogatni:

| A. | Azon ismeretek, készségek és kompetenciák elsajátítása, amelyekkel előmozdítható a jóllét a digitális oktatásban és képzésben







  33. | Az egyéneket személyes, szakmai és polgári életükben egyaránt digitális környezet veszi körül. A digitális ismeretek, készségek és kompetenciák fejlesztése elősegítheti érzelmi jóllétüket és elégedettségüket, és erősítheti azon képességüket, hogy megfelelően reagáljanak a digitális és a fizikai világban felmerülő kihívásokra és kockázatokra. |
| --- | --- | --- |

A.

Azon ismeretek, készségek és kompetenciák elsajátítása, amelyekkel előmozdítható a jóllét a digitális oktatásban és képzésben

33.

Az egyéneket személyes, szakmai és polgári életükben egyaránt digitális környezet veszi körül. A digitális ismeretek, készségek és kompetenciák fejlesztése elősegítheti érzelmi jóllétüket és elégedettségüket, és erősítheti azon képességüket, hogy megfelelően reagáljanak a digitális és a fizikai világban felmerülő kihívásokra és kockázatokra.

| 34. | A digitális készségek és kompetenciák fejlesztésére vonatkozó szakpolitikákat és intézkedéseket a tanulók jóllétének és egyéni igényeinek kellő figyelembevételével kell kialakítani, különös tekintettel a hátrányos helyzetű csoportokra. E szakpolitikák és intézkedések emellett arra is hivatottak, hogy növeljék a tanulók rezilienciáját és szerepvállalását. A digitális kompetenciának (4) része a digitális technológiák magabiztos, kritikai gondolkodáson alapuló, felelős, etikus és biztonságos használata. Az olyan digitális készségekre, mint a számítógépes gondolkodás, az IKT-problémamegoldás és az adatműveltség mind az oktatás és képzés kezdeti szakaszában, mind pedig egész életen át tartó alapon szükség van ahhoz, hogy az egyének jobban integrálódhassanak a társadalomba, és könnyebben hozzájussanak a munkalehetőségekhez. |
| --- | --- |

34.

A digitális készségek és kompetenciák fejlesztésére vonatkozó szakpolitikákat és intézkedéseket a tanulók jóllétének és egyéni igényeinek kellő figyelembevételével kell kialakítani, különös tekintettel a hátrányos helyzetű csoportokra. E szakpolitikák és intézkedések emellett arra is hivatottak, hogy növeljék a tanulók rezilienciáját és szerepvállalását. A digitális kompetenciának (4) része a digitális technológiák magabiztos, kritikai gondolkodáson alapuló, felelős, etikus és biztonságos használata. Az olyan digitális készségekre, mint a számítógépes gondolkodás, az IKT-problémamegoldás és az adatműveltség mind az oktatás és képzés kezdeti szakaszában, mind pedig egész életen át tartó alapon szükség van ahhoz, hogy az egyének jobban integrálódhassanak a társadalomba, és könnyebben hozzájussanak a munkalehetőségekhez.

| 35. | A digitális technológiák befolyással vannak arra, hogy a tanulók milyen módon tanulnak, keresnek és osztanak meg információkat, hogyan kommunikálnak egymással, és hogyan szocializálódnak. A tanulók sokféle információnak vannak kitéve, ideértve a dezinformációt és a félretájékoztatást is, ezért alapvető fontosságú a digitális jártasság és a médiaműveltség, a kritikai gondolkodás és a problémamegoldó készségek fejlesztése. |
| --- | --- |

35.

A digitális technológiák befolyással vannak arra, hogy a tanulók milyen módon tanulnak, keresnek és osztanak meg információkat, hogyan kommunikálnak egymással, és hogyan szocializálódnak. A tanulók sokféle információnak vannak kitéve, ideértve a dezinformációt és a félretájékoztatást is, ezért alapvető fontosságú a digitális jártasság és a médiaműveltség, a kritikai gondolkodás és a problémamegoldó készségek fejlesztése.

| 36. | A tanulóknak meg kell szerezniük és fejleszteniük kell azokat az ismereteket, készségeket és kompetenciákat, amelyek szükségesek a digitális eszközök ártalmatlan, biztonságos és etikus használatához, ideértve a kiberbiztonsági készségeket és a mesterségesintelligencia-algoritmusok korlátainak ismeretét is. Ez jelentős hatással lehet a tanulók jóllétére és rezilienciájára. |
| --- | --- |

36.

A tanulóknak meg kell szerezniük és fejleszteniük kell azokat az ismereteket, készségeket és kompetenciákat, amelyek szükségesek a digitális eszközök ártalmatlan, biztonságos és etikus használatához, ideértve a kiberbiztonsági készségeket és a mesterségesintelligencia-algoritmusok korlátainak ismeretét is. Ez jelentős hatással lehet a tanulók jóllétére és rezilienciájára.

| 37. | A személyes és szociális kompetenciák fejlesztése segítheti a tanulókat abban, hogy olyan digitális közösségi hálózatokat használjanak, amelyek esetében kisebb az érzelmi vagy szociális ártalmak kockázata, és jobban tudatosodjon bennük, milyen kockázatokkal jár a digitális technológiák túlzott használata. |
| --- | --- |

37.

A személyes és szociális kompetenciák fejlesztése segítheti a tanulókat abban, hogy olyan digitális közösségi hálózatokat használjanak, amelyek esetében kisebb az érzelmi vagy szociális ártalmak kockázata, és jobban tudatosodjon bennük, milyen kockázatokkal jár a digitális technológiák túlzott használata.

| 38. | A tanulóknak tisztában kell lenniük a szellemi tulajdonnal kapcsolatos szabályokkal, és lehetővé kell tenni számukra, hogy megszerezzék a digitális tartalom létrehozásához, megosztásához és használatához szükséges ismereteket, készségeket és kompetenciákat. |
| --- | --- |

38.

A tanulóknak tisztában kell lenniük a szellemi tulajdonnal kapcsolatos szabályokkal, és lehetővé kell tenni számukra, hogy megszerezzék a digitális tartalom létrehozásához, megosztásához és használatához szükséges ismereteket, készségeket és kompetenciákat.

| 39. | Az IKT-termékek és -szolgáltatások, valamint a fejlett digitális technológiák fejlesztése magas szintű és speciális készségeket igényel, ideértve azokat a termékeket, szolgáltatásokat és technológiákat is, amelyek pozitív hatást gyakorolhatnak az egyének, például a fogyatékossággal élők és/vagy a sajátos nevelési igényű személyek jóllétére. |
| --- | --- |

39.

Az IKT-termékek és -szolgáltatások, valamint a fejlett digitális technológiák fejlesztése magas szintű és speciális készségeket igényel, ideértve azokat a termékeket, szolgáltatásokat és technológiákat is, amelyek pozitív hatást gyakorolhatnak az egyének, például a fogyatékossággal élők és/vagy a sajátos nevelési igényű személyek jóllétére.

| 40. | A pedagógusokat támogatni kell a digitális ismeretek, készségek és kompetenciák elsajátításában és fejlesztésében, például az alap- és bevezető képzés és a folyamatos szakmai fejlődés keretében, és megfelelő ismeretekkel kell rendelkezniük a digitális eszközök használatának előnyeiről és kihívásairól, valamint az oktatásban és képzésben való használatukból eredő lehetőségekről. A pedagógusoknak támogatniuk kell a tanulókat abban, hogy biztonságos, felelős és kreatív módon használják a technológiát. |
| --- | --- |

40.

A pedagógusokat támogatni kell a digitális ismeretek, készségek és kompetenciák elsajátításában és fejlesztésében, például az alap- és bevezető képzés és a folyamatos szakmai fejlődés keretében, és megfelelő ismeretekkel kell rendelkezniük a digitális eszközök használatának előnyeiről és kihívásairól, valamint az oktatásban és képzésben való használatukból eredő lehetőségekről. A pedagógusoknak támogatniuk kell a tanulókat abban, hogy biztonságos, felelős és kreatív módon használják a technológiát.

| B. | A tanulók jóllétét fokozó tanítási és tanulási megközelítések és digitális környezetek kialakítása







  41. | A tanítási és tanulási módszerekre, valamint szervezeti szempontokra is kiterjedő tanítási és tanulási megközelítéseknek javítaniuk kell az oktatási és képzési folyamat relevanciáját és hatékonyságát, valamint a tanulók elégedettségét és önbizalmát valamennyi tanulási környezetben. Ebben az összefüggésben döntő fontosságú a digitális infrastruktúra és a digitális technológiák hozzáférhetősége, biztonsága és minősége. A fejlett digitális technológiák kialakítása és használata az oktatásban és a képzésben előnyös lehet, különösen a hátrányos helyzetű tanulók, köztük a fogyatékossággal élő és/vagy sajátos nevelési igényű tanulók számára. |
| --- | --- | --- |

B.

A tanulók jóllétét fokozó tanítási és tanulási megközelítések és digitális környezetek kialakítása

41.

A tanítási és tanulási módszerekre, valamint szervezeti szempontokra is kiterjedő tanítási és tanulási megközelítéseknek javítaniuk kell az oktatási és képzési folyamat relevanciáját és hatékonyságát, valamint a tanulók elégedettségét és önbizalmát valamennyi tanulási környezetben. Ebben az összefüggésben döntő fontosságú a digitális infrastruktúra és a digitális technológiák hozzáférhetősége, biztonsága és minősége. A fejlett digitális technológiák kialakítása és használata az oktatásban és a képzésben előnyös lehet, különösen a hátrányos helyzetű tanulók, köztük a fogyatékossággal élő és/vagy sajátos nevelési igényű tanulók számára.

| 42. | A digitális oktatásra vonatkozó szakpolitikák kialakításakor a következő szempontokat kell figyelembe venni:






  — | a tanulási környezet, figyelembe véve a tanulók társadalmi-gazdasági, kulturális és családi hátterét, valamint egyéb releváns körülményeket; |
| --- | --- | --- |

42.

A digitális oktatásra vonatkozó szakpolitikák kialakításakor a következő szempontokat kell figyelembe venni:

—

a tanulási környezet, figyelembe véve a tanulók társadalmi-gazdasági, kulturális és családi hátterét, valamint egyéb releváns körülményeket;

| — | az alkalmazott eszközök használata a tanulók egyéni igényeihez igazítva (ezeket befolyásolhatja pl. egészségi állapot, sajátos nevelési igény és társadalmi-gazdasági háttér):






  — | A digitális oktatási ökoszisztémáknak támogatniuk kell az olyan innovatív oktatási eszközökkel végzett munkát, amelyek magukban foglalhatják a játékosítást, a kiterjesztett valóságon alapuló oktatási megoldásokat, például a kiterjesztett/virtuális valóságot, a mesterséges intelligenciát, a tanuláselemzést és a közösségi hálózatokat, tiszteletben tartva az etikus és átlátható megközelítést, az adatvédelmet és a beépített megkülönböztetésmentességet, figyelembe véve az előnyöket és a potenciális kockázatokat (5). |
| --- | --- | --- |

—

az alkalmazott eszközök használata a tanulók egyéni igényeihez igazítva (ezeket befolyásolhatja pl. egészségi állapot, sajátos nevelési igény és társadalmi-gazdasági háttér):

—

A digitális oktatási ökoszisztémáknak támogatniuk kell az olyan innovatív oktatási eszközökkel végzett munkát, amelyek magukban foglalhatják a játékosítást, a kiterjesztett valóságon alapuló oktatási megoldásokat, például a kiterjesztett/virtuális valóságot, a mesterséges intelligenciát, a tanuláselemzést és a közösségi hálózatokat, tiszteletben tartva az etikus és átlátható megközelítést, az adatvédelmet és a beépített megkülönböztetésmentességet, figyelembe véve az előnyöket és a potenciális kockázatokat (5).

| — | A digitális megoldásokat úgy kell kialakítani, hogy lehetővé tegyék és ösztönözzék a digitális oktatási célokhoz való alkalmazkodóképességet, és tiszteletben tartsák valamennyi egyén, különösen a hátrányos helyzetű csoportokba tartozó tanulók eltérő hátterét és igényeit. Adott esetben elő kell mozdítani az oktatásban és képzésben használt digitális megoldások interoperabilitását. |
| --- | --- |

—

A digitális megoldásokat úgy kell kialakítani, hogy lehetővé tegyék és ösztönözzék a digitális oktatási célokhoz való alkalmazkodóképességet, és tiszteletben tartsák valamennyi egyén, különösen a hátrányos helyzetű csoportokba tartozó tanulók eltérő hátterét és igényeit. Adott esetben elő kell mozdítani az oktatásban és képzésben használt digitális megoldások interoperabilitását.

| — | A fejlett és specializált digitális technológiák (pl. mesterséges intelligencia, kiterjesztett/virtuális valóság, a dolgok internete, digitális ikermodell stb.) javíthatják a tanulási és képzési környezetek hozzáférhetőségét és minőségét, és szinergikusan kiegészíthetik a nem digitális oktatási és tanulási megközelítéseket. Az innovatív digitális megoldások integrációja elősegítheti a tanulók készségeit a szakoktatásban és -képzésben is. |
| --- | --- |

—

A fejlett és specializált digitális technológiák (pl. mesterséges intelligencia, kiterjesztett/virtuális valóság, a dolgok internete, digitális ikermodell stb.) javíthatják a tanulási és képzési környezetek hozzáférhetőségét és minőségét, és szinergikusan kiegészíthetik a nem digitális oktatási és tanulási megközelítéseket. Az innovatív digitális megoldások integrációja elősegítheti a tanulók készségeit a szakoktatásban és -képzésben is.

| — | A digitális technológiák használata olyan időt vehet igénybe, amelyet az egészség szempontjából előnyös egyéb tevékenységekre, például testmozgásra vagy alvásra is lehetne fordítani. Ezért szem előtt kell tartani a képernyő előtt töltött idő és a képernyőmentes idő közötti egyensúlyt és az időbeosztást. |
| --- | --- |

—

A digitális technológiák használata olyan időt vehet igénybe, amelyet az egészség szempontjából előnyös egyéb tevékenységekre, például testmozgásra vagy alvásra is lehetne fordítani. Ezért szem előtt kell tartani a képernyő előtt töltött idő és a képernyőmentes idő közötti egyensúlyt és az időbeosztást.

| — | a tervezett tanulási eredményekhez vezető oktatási folyamatban alkalmazott tanulási feladatok







  — | Konkrét pedagógiai céllal kialakított, modern, hozzáférhető és könnyen használható módon biztosított, magas színvonalú digitális oktatási tartalom használata (6). |
| --- | --- | --- |

—

a tervezett tanulási eredményekhez vezető oktatási folyamatban alkalmazott tanulási feladatok

—

Konkrét pedagógiai céllal kialakított, modern, hozzáférhető és könnyen használható módon biztosított, magas színvonalú digitális oktatási tartalom használata (6).

| — | Támogatni kell a tanulóközpontú megközelítéseket, beleértve a tanulók autonómiájának előmozdítását is. |
| --- | --- |

—

Támogatni kell a tanulóközpontú megközelítéseket, beleértve a tanulók autonómiájának előmozdítását is.

| — | olyan pedagógusok, akik jól képzettek, és képesek arra, hogy iránymutatást nyújtsanak a tanulóknak a digitális technológiák megfelelő használatáról, beleértve a képernyő előtt töltött és a képernyőmentes idő okos és kiegyensúlyozott elosztását. A jól képzett pedagógusok képesek figyelembe venni a különböző digitális tanulási környezetek sajátosságait, és képesek innovatív digitális eszközökkel, tanítási és tanulási megközelítésekkel dolgozni és azokat pedagógiai környezetben végrehajtani, szem előtt tartva a digitális technológiák túlzott használatának kockázatát. |
| --- | --- |

—

olyan pedagógusok, akik jól képzettek, és képesek arra, hogy iránymutatást nyújtsanak a tanulóknak a digitális technológiák megfelelő használatáról, beleértve a képernyő előtt töltött és a képernyőmentes idő okos és kiegyensúlyozott elosztását. A jól képzett pedagógusok képesek figyelembe venni a különböző digitális tanulási környezetek sajátosságait, és képesek innovatív digitális eszközökkel, tanítási és tanulási megközelítésekkel dolgozni és azokat pedagógiai környezetben végrehajtani, szem előtt tartva a digitális technológiák túlzott használatának kockázatát.

| C. | Személyes kapcsolatok a digitális oktatási ökoszisztémában







  43. | A digitális oktatási ökoszisztémák nemcsak a digitális infrastruktúrán, valamint a digitális eszközökön és tartalmakon alapulnak, hanem az érintett személyek – azaz a technológiai eszközöket kommunikációra, valamint tartalmak és hálózatok létrehozására használó tanulók, pedagógusok és más szereplők – közötti társadalmi érintkezéseken, valamint fizikai és társadalmi környezetükön is. A digitális oktatási ökoszisztémák kialakításakor alapvető fontosságú e társadalmi érintkezések figyelembevétele. |
| --- | --- | --- |

C.

Személyes kapcsolatok a digitális oktatási ökoszisztémában

43.

A digitális oktatási ökoszisztémák nemcsak a digitális infrastruktúrán, valamint a digitális eszközökön és tartalmakon alapulnak, hanem az érintett személyek – azaz a technológiai eszközöket kommunikációra, valamint tartalmak és hálózatok létrehozására használó tanulók, pedagógusok és más szereplők – közötti társadalmi érintkezéseken, valamint fizikai és társadalmi környezetükön is. A digitális oktatási ökoszisztémák kialakításakor alapvető fontosságú e társadalmi érintkezések figyelembevétele.

| 44. | A technológiai fejlődés megváltoztatta a kommunikáció formáit, és új lehetőségeket nyitott meg a társadalmi szerepvállalás, az önkifejezés és a digitális állampolgárság (7) terén, ideértve az online eszközökön keresztül történő aktív társadalmi részvételt is. |
| --- | --- |

44.

A technológiai fejlődés megváltoztatta a kommunikáció formáit, és új lehetőségeket nyitott meg a társadalmi szerepvállalás, az önkifejezés és a digitális állampolgárság (7) terén, ideértve az online eszközökön keresztül történő aktív társadalmi részvételt is.

| 45. | A digitális kapcsolatok segíthetnek a szociális készségek kialakításában, és erősíthetik a társadalmi kapcsolatokat. A tanulók és a pedagógusok azonban olyan digitális kockázatoknak (8) (például internetes megfélemlítésnek, gyűlöletbeszédnek, álhíreknek, magánélet tiszteletben tartásához való jog megsértésének, online csalásoknak, visszhangkamráknak (9) stb.) (10) is ki lehetnek téve, amelyek károsak jóllétükre (11). Alapvető fontosságú, hogy a tanulók, a pedagógusok és a szülők tisztában legyenek e kockázatok körével és változatosságával, kivédésük, illetve megelőzésük módjaival, továbbá azzal, hogy hol kaphatnak segítséget, és hogyan alakítsanak ki magukban rezilienciát. Fontos továbbá az interakcióknak, valamint a tanítási és tanulási módszereknek a digitális tanulási környezetben a digitális kockázatok kezelése érdekében történő felhasználása. |
| --- | --- |

45.

A digitális kapcsolatok segíthetnek a szociális készségek kialakításában, és erősíthetik a társadalmi kapcsolatokat. A tanulók és a pedagógusok azonban olyan digitális kockázatoknak (8) (például internetes megfélemlítésnek, gyűlöletbeszédnek, álhíreknek, magánélet tiszteletben tartásához való jog megsértésének, online csalásoknak, visszhangkamráknak (9) stb.) (10) is ki lehetnek téve, amelyek károsak jóllétükre (11). Alapvető fontosságú, hogy a tanulók, a pedagógusok és a szülők tisztában legyenek e kockázatok körével és változatosságával, kivédésük, illetve megelőzésük módjaival, továbbá azzal, hogy hol kaphatnak segítséget, és hogyan alakítsanak ki magukban rezilienciát. Fontos továbbá az interakcióknak, valamint a tanítási és tanulási módszereknek a digitális tanulási környezetben a digitális kockázatok kezelése érdekében történő felhasználása.

| 46. | Az oktatási és képzési rendszereknek és az iskoláknak meg kellene vizsgálniuk, hogy miként lehetne megerősíteni a jóllétet a digitális oktatásban, előmozdítani a digitális kockázatokkal kapcsolatos tudatosságot és megelőzést, valamint az egész iskolára kiterjedő szabályokat, beleértve a szervezeti jellegű iskolai eljárásokat is, támogatva a biztonságos digitális oktatási környezeteket és kezelve a digitális kockázatokkal kapcsolatos kihívásokat. |
| --- | --- |

46.

Az oktatási és képzési rendszereknek és az iskoláknak meg kellene vizsgálniuk, hogy miként lehetne megerősíteni a jóllétet a digitális oktatásban, előmozdítani a digitális kockázatokkal kapcsolatos tudatosságot és megelőzést, valamint az egész iskolára kiterjedő szabályokat, beleértve a szervezeti jellegű iskolai eljárásokat is, támogatva a biztonságos digitális oktatási környezeteket és kezelve a digitális kockázatokkal kapcsolatos kihívásokat.

| 47. | Az online világban felerősített társadalmi összehasonlítások negatív hatással lehetnek a mentális egészségre és az önbecsülésre, különösen serdülőkorban. A tanulóknak a saját testképükkel kapcsolatos aggodalmait és a társadalmi elidegenedés érzését kiválthatják vagy fokozhatják a közösségi médiában látott „ideális” képek. Az online közösségi média használata a kimaradástól való félelem („fear of missing out”) jelenségével is összefügg. A digitális tanulási környezetben a pedagógusoknak tisztában kell lenniük ezekkel a kockázatokkal, fel kell hívniuk a figyelmet e jelenségek negatív hatásaira és kezelniük kell azokat, valamint elő kell segíteniük a tanulók készségfejlesztését e problémák kezelése érdekében. |
| --- | --- |

47.

Az online világban felerősített társadalmi összehasonlítások negatív hatással lehetnek a mentális egészségre és az önbecsülésre, különösen serdülőkorban. A tanulóknak a saját testképükkel kapcsolatos aggodalmait és a társadalmi elidegenedés érzését kiválthatják vagy fokozhatják a közösségi médiában látott „ideális” képek. Az online közösségi média használata a kimaradástól való félelem („fear of missing out”) jelenségével is összefügg. A digitális tanulási környezetben a pedagógusoknak tisztában kell lenniük ezekkel a kockázatokkal, fel kell hívniuk a figyelmet e jelenségek negatív hatásaira és kezelniük kell azokat, valamint elő kell segíteniük a tanulók készségfejlesztését e problémák kezelése érdekében.

| 48. | A pedagógusoknak motiválniuk kell a tanulókat a tanulásra és képességeik teljes kibontakoztatására, továbbá segíteniük kell őket abban, hogy olyan rendezett, érett személyekké váljanak, akik tisztában vannak erősségeikkel, gyengeségeikkel, életcéljaikkal és törekvéseikkel, valamint pozitív önképet alakítottak ki, tiszteletben tartva egyúttal a többi embert és azok egyéni igényeit. Az ilyen magatartás a jóllét egyik kulcsfontosságú tényezője a digitális oktatásban. |
| --- | --- |

48.

A pedagógusoknak motiválniuk kell a tanulókat a tanulásra és képességeik teljes kibontakoztatására, továbbá segíteniük kell őket abban, hogy olyan rendezett, érett személyekké váljanak, akik tisztában vannak erősségeikkel, gyengeségeikkel, életcéljaikkal és törekvéseikkel, valamint pozitív önképet alakítottak ki, tiszteletben tartva egyúttal a többi embert és azok egyéni igényeit. Az ilyen magatartás a jóllét egyik kulcsfontosságú tényezője a digitális oktatásban.

| 49. | Az okos digitális nevelésnek és a támogató családi környezetnek a digitális oktatási ökoszisztéma részét kell képeznie, figyelembe véve a családi hátteret is. Az iskoláknak tisztában kell lenniük azzal, hogy fontos a szülőkkel vagy gondviselőkkel folytatott kommunikáció és együttműködés a digitális oktatás kínálta lehetőségekről, előnyökről és kihívásokról, valamint a digitális eszközök oktatási és képzési célú használata során a digitális kockázatokról és az időgazdálkodásról. |
| --- | --- |

49.

Az okos digitális nevelésnek és a támogató családi környezetnek a digitális oktatási ökoszisztéma részét kell képeznie, figyelembe véve a családi hátteret is. Az iskoláknak tisztában kell lenniük azzal, hogy fontos a szülőkkel vagy gondviselőkkel folytatott kommunikáció és együttműködés a digitális oktatás kínálta lehetőségekről, előnyökről és kihívásokról, valamint a digitális eszközök oktatási és képzési célú használata során a digitális kockázatokról és az időgazdálkodásról.

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A NEMZETI KÖRÜLMÉNYEIKNEK ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉNEK MEGFELELŐEN

| 50. | A digitális oktatásra vonatkozó nemzeti szakpolitikák és stratégiák kidolgozásakor helyezzenek hangsúlyt a tanulók és a pedagógusok jóllétének fokozására; |
| --- | --- |

50.

A digitális oktatásra vonatkozó nemzeti szakpolitikák és stratégiák kidolgozásakor helyezzenek hangsúlyt a tanulók és a pedagógusok jóllétének fokozására;

| 51. | Mozdítsák elő a tanítási és tanulási folyamatok megtervezését a tanulók jóllétére gyakorolt hatásuk érdekében, és adott esetben ösztönözzék a digitális oktatási ökoszisztémák, valamint a mentális egészséggel foglalkozó és a pszichoszociális szakemberek és szolgáltatások közötti szoros együttműködést; |
| --- | --- |

51.

Mozdítsák elő a tanítási és tanulási folyamatok megtervezését a tanulók jóllétére gyakorolt hatásuk érdekében, és adott esetben ösztönözzék a digitális oktatási ökoszisztémák, valamint a mentális egészséggel foglalkozó és a pszichoszociális szakemberek és szolgáltatások közötti szoros együttműködést;

| 52. | Ösztönözzék a tanulóközpontú megközelítésen alapuló tanítási és tanulási folyamatokat, például a fejlett digitális technológiák integrálása, a mesterséges intelligencia és az adatok etikus felhasználása (12) révén, különös hangsúlyt fektetve a hátrányos helyzetű és a kiszolgáltatott helyzetben lévő tanulók, köztük a fogyatékossággal élő és/vagy sajátos nevelési igényű tanulók, valamint a tehetséges tanulók jóllétének támogatására, továbbá a nemek közötti digitális szakadék kezelésére; |
| --- | --- |

52.

Ösztönözzék a tanulóközpontú megközelítésen alapuló tanítási és tanulási folyamatokat, például a fejlett digitális technológiák integrálása, a mesterséges intelligencia és az adatok etikus felhasználása (12) révén, különös hangsúlyt fektetve a hátrányos helyzetű és a kiszolgáltatott helyzetben lévő tanulók, köztük a fogyatékossággal élő és/vagy sajátos nevelési igényű tanulók, valamint a tehetséges tanulók jóllétének támogatására, továbbá a nemek közötti digitális szakadék kezelésére;

| 53. | Tudatosítsák jobban a tanulókban és a pedagógusokban, hogy egyensúlyt kell teremteni a számítógép előtt, illetve a számítógép nélkül töltött időtartamok között, továbbá lehetőség szerint támogassák az iskolákat abban, hogy megfelelően gazdálkodjanak a digitális és a tantermi tanítási és tanulási tevékenységekre fordított idővel; |
| --- | --- |

53.

Tudatosítsák jobban a tanulókban és a pedagógusokban, hogy egyensúlyt kell teremteni a számítógép előtt, illetve a számítógép nélkül töltött időtartamok között, továbbá lehetőség szerint támogassák az iskolákat abban, hogy megfelelően gazdálkodjanak a digitális és a tantermi tanítási és tanulási tevékenységekre fordított idővel;

| 54. | Vizsgálják meg, hogy miként lehet támogatni a digitális technológiák tanítási és tanulási folyamatainak, valamint használatának megtervezését és végrehajtását az oktatásban és képzésben annak érdekében, hogy megkönnyítsék a migráns hátterű tanulók és/vagy az oktatás nyelvétől eltérő első nyelvű tanulók integrációját a tagállamok oktatási és képzési rendszereibe, lehetővé téve azonban számukra, hogy fenntartsák kapcsolatukat anyanyelvükkel és saját kultúrájukkal; |
| --- | --- |

54.

Vizsgálják meg, hogy miként lehet támogatni a digitális technológiák tanítási és tanulási folyamatainak, valamint használatának megtervezését és végrehajtását az oktatásban és képzésben annak érdekében, hogy megkönnyítsék a migráns hátterű tanulók és/vagy az oktatás nyelvétől eltérő első nyelvű tanulók integrációját a tagállamok oktatási és képzési rendszereibe, lehetővé téve azonban számukra, hogy fenntartsák kapcsolatukat anyanyelvükkel és saját kultúrájukkal;

| 55. | Támogassák (13) a tanulók digitális világban jelentkező potenciális fenyegetésekkel kapcsolatos ismereteit, továbbá rezilienciájuk fejlesztését annak érdekében, hogy csökkenjenek a kockázatok, és biztonságos online lehetőségek álljanak a fiatalok rendelkezésére, egyúttal azonban támogassák az adatvédelmet és az online adatvédelmet; |
| --- | --- |

55.

Támogassák (13) a tanulók digitális világban jelentkező potenciális fenyegetésekkel kapcsolatos ismereteit, továbbá rezilienciájuk fejlesztését annak érdekében, hogy csökkenjenek a kockázatok, és biztonságos online lehetőségek álljanak a fiatalok rendelkezésére, egyúttal azonban támogassák az adatvédelmet és az online adatvédelmet;

| 56. | Vizsgálják meg, hogy miként lehet támogatni a pedagógusokat a tanulók kritikai gondolkodásának, médiaműveltségének és digitális jártasságának előmozdításában, valamint az adatokkal és információkkal való foglalkozásban, beleértve a félretájékoztatás és a dezinformáció (14) megalapozott megközelítését is; |
| --- | --- |

56.

Vizsgálják meg, hogy miként lehet támogatni a pedagógusokat a tanulók kritikai gondolkodásának, médiaműveltségének és digitális jártasságának előmozdításában, valamint az adatokkal és információkkal való foglalkozásban, beleértve a félretájékoztatás és a dezinformáció (14) megalapozott megközelítését is;

| 57. | Ösztönözzék az iskolákat, hogy adott esetben alkalmazzanak olyan, egész iskolára kiterjedő közösségi megközelítéseket, amelyek szisztematikusan előmozdítanák a jóllétet a digitális oktatásban alap-, középszinten és a szakképzésben is, ideértve a megelőzést és a rezilienciát támogató, továbbá az olyan kihívások kezelését célzó rugalmas módszereket is, mint például a digitális kockázatok, valamint az iskolák szervezeti eljárásait; |
| --- | --- |

57.

Ösztönözzék az iskolákat, hogy adott esetben alkalmazzanak olyan, egész iskolára kiterjedő közösségi megközelítéseket, amelyek szisztematikusan előmozdítanák a jóllétet a digitális oktatásban alap-, középszinten és a szakképzésben is, ideértve a megelőzést és a rezilienciát támogató, továbbá az olyan kihívások kezelését célzó rugalmas módszereket is, mint például a digitális kockázatok, valamint az iskolák szervezeti eljárásait;

| 58. | Mérlegeljék a meglévő uniós eszközök (az Európai Szociális Alap Plusz, az Erasmus+, a Technikai Támogatási Eszköz stb.) által kínált lehetőségek kihasználását a tanulók és a pedagógusok digitális tanulási környezetben való jóllétére összpontosító digitális oktatási politikák előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

58.

Mérlegeljék a meglévő uniós eszközök (az Európai Szociális Alap Plusz, az Erasmus+, a Technikai Támogatási Eszköz stb.) által kínált lehetőségek kihasználását a tanulók és a pedagógusok digitális tanulási környezetben való jóllétére összpontosító digitális oktatási politikák előmozdítása érdekében.

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY A SZERZŐDÉSEKKEL ÖSSZHANGBAN ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉNEK TELJES KÖRŰ TISZTELETBEN TARTÁSA MELLETT

| 59. | Támogassa a digitális technológiák használatának a tanulók és a pedagógusok jóllétére gyakorolt hatásával kapcsolatos kutatást a tagállamokban, és készítsen kutatási eredményeken alapuló tanulmányt a digitális oktatási környezetben felmerülő jólléti szükségletek aktuális helyzetéről. Alakítson ki modellt a digitális tanulási ökoszisztémákban megvalósuló jóllét javítását célzó hatékony gyakorlatokra vonatkozóan, valamint végső lépésként dolgozzon ki kritériumokat az iskolákban alkalmazandó „digitális jólléti iskolamodell” leírására, amelyet a tagállamok önkéntes alapon – mint lehetséges példát – alkalmazhatnak. E modell kidolgozása során tekintse át annak a jelenleg kialakítás alatt lévő nem hivatalos bizottsági szakértői csoportnak a munkáját, amely az alulteljesítés szempontjából nagy kockázatú csoportok támogató tanulási környezetének megteremtésére és a jó iskolai közérzet elősegítésével fog foglalkozni; |
| --- | --- |

59.

Támogassa a digitális technológiák használatának a tanulók és a pedagógusok jóllétére gyakorolt hatásával kapcsolatos kutatást a tagállamokban, és készítsen kutatási eredményeken alapuló tanulmányt a digitális oktatási környezetben felmerülő jólléti szükségletek aktuális helyzetéről. Alakítson ki modellt a digitális tanulási ökoszisztémákban megvalósuló jóllét javítását célzó hatékony gyakorlatokra vonatkozóan, valamint végső lépésként dolgozzon ki kritériumokat az iskolákban alkalmazandó „digitális jólléti iskolamodell” leírására, amelyet a tagállamok önkéntes alapon – mint lehetséges példát – alkalmazhatnak. E modell kidolgozása során tekintse át annak a jelenleg kialakítás alatt lévő nem hivatalos bizottsági szakértői csoportnak a munkáját, amely az alulteljesítés szempontjából nagy kockázatú csoportok támogató tanulási környezetének megteremtésére és a jó iskolai közérzet elősegítésével fog foglalkozni;

| 60. | Ösztönözze a pedagógusoknak és más érintett szakembereknek szánt olyan színvonalas tartalmak kidolgozását és megosztását, amelyek célja tovább fejleszteni és javítani az említettek tudását, készségeit és kompetenciáit, tanulóközpontú pedagógiai szemléletét, valamint a sokszínű tanulói csoportokkal folytatott munkát; |
| --- | --- |

60.

Ösztönözze a pedagógusoknak és más érintett szakembereknek szánt olyan színvonalas tartalmak kidolgozását és megosztását, amelyek célja tovább fejleszteni és javítani az említettek tudását, készségeit és kompetenciáit, tanulóközpontú pedagógiai szemléletét, valamint a sokszínű tanulói csoportokkal folytatott munkát;

| 61. | Fontolja meg, hogy az éves Digitális Oktatási Hackathon részeként kitérnek a digitális oktatásban megvalósuló jóllét előmozdítására; |
| --- | --- |

61.

Fontolja meg, hogy az éves Digitális Oktatási Hackathon részeként kitérnek a digitális oktatásban megvalósuló jóllét előmozdítására;

| 62. | Végezzen figyelemfelhívó tevékenységet az összes érdekelt fél, például a digitális eszközök és szolgáltatások tervezői, többek között az oktatási technológiai ágazat (EdTech) és a kiberbiztonságra összpontosító szereplők körében azzal kapcsolatban, hogy építsenek be termékeikbe olyan felhasználóbarát megközelítéseket és megoldásokat, melyek elősegíthetik a tanulók és a pedagógusok jóllétét a digitális oktatásban. Végezzen figyelemfelhívó tevékenységet a digitális oktatási tartalmat fejlesztő összes érdekelt fél körében azzal kapcsolatban, hogy a jóllét szempontját ne csak magába a tartalomba építsék be, hanem a tanítási és tanulási folyamatokba is; |
| --- | --- |

62.

Végezzen figyelemfelhívó tevékenységet az összes érdekelt fél, például a digitális eszközök és szolgáltatások tervezői, többek között az oktatási technológiai ágazat (EdTech) és a kiberbiztonságra összpontosító szereplők körében azzal kapcsolatban, hogy építsenek be termékeikbe olyan felhasználóbarát megközelítéseket és megoldásokat, melyek elősegíthetik a tanulók és a pedagógusok jóllétét a digitális oktatásban. Végezzen figyelemfelhívó tevékenységet a digitális oktatási tartalmat fejlesztő összes érdekelt fél körében azzal kapcsolatban, hogy a jóllét szempontját ne csak magába a tartalomba építsék be, hanem a tanítási és tanulási folyamatokba is;

| 63. | Támogassa az olyan uniós programok, mint az Erasmus+, az Európai Szociális Alap Plusz, az Európai Szolidaritási Testület, a Horizont Európa és a Digitális Európa program igénybevételét a tanulók és a pedagógusok digitális tanulási környezetben megvalósuló jóllétének előmozdítása céljából, továbbá támogassa a fejlett digitális technológiák használatát például fogyatékossággal élő és/vagy sajátos nevelési igényű tanulók esetében, valamint a játékosítás, a mesterséges intelligencián alapuló oktatási megoldások és a kiterjesztett valóság körébe tartozó technológiák, például a kibővített/virtuális valóság pedagógiai célú fejlesztését, tesztelését és alkalmazását; |
| --- | --- |

63.

Támogassa az olyan uniós programok, mint az Erasmus+, az Európai Szociális Alap Plusz, az Európai Szolidaritási Testület, a Horizont Európa és a Digitális Európa program igénybevételét a tanulók és a pedagógusok digitális tanulási környezetben megvalósuló jóllétének előmozdítása céljából, továbbá támogassa a fejlett digitális technológiák használatát például fogyatékossággal élő és/vagy sajátos nevelési igényű tanulók esetében, valamint a játékosítás, a mesterséges intelligencián alapuló oktatási megoldások és a kiterjesztett valóság körébe tartozó technológiák, például a kibővített/virtuális valóság pedagógiai célú fejlesztését, tesztelését és alkalmazását;

| 64. | Mérlegelje, hogy szükség van-e a tagállamokra kiterjedő olyan holisztikus, integrált és fenntartható digitális oktatási ökoszisztémára, amely előmozdítja a minőséget és a befogadást, valamint erősíti a jóllétet a digitális oktatásban; mindezt a digitális oktatási cselekvési terv (2021–2027) folyamatban lévő végrehajtásának, valamint a digitális oktatást lehetővé tévő tényezőkről szóló tanácsi ajánlásra és a digitális készségek oktatásban és képzésben való elsajátításának javításáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló, küszöbön álló javaslatoknak az összefüggésében. |
| --- | --- |

64.

Mérlegelje, hogy szükség van-e a tagállamokra kiterjedő olyan holisztikus, integrált és fenntartható digitális oktatási ökoszisztémára, amely előmozdítja a minőséget és a befogadást, valamint erősíti a jóllétet a digitális oktatásban; mindezt a digitális oktatási cselekvési terv (2021–2027) folyamatban lévő végrehajtásának, valamint a digitális oktatást lehetővé tévő tényezőkről szóló tanácsi ajánlásra és a digitális készségek oktatásban és képzésben való elsajátításának javításáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló, küszöbön álló javaslatoknak az összefüggésében.

---

(1)  A kognitív jóllét fogalma úgy határozható meg, mint a tanulók „sikeres társadalmi részvétele különböző szerepekben – élethosszig tanulóként, termelékeny munkavállalóként és aktív polgárként”. Ezt a részvételt többek között az elsajátított ismereteik és kompetenciáik teszik lehetővé. A fizikai jóllét úgy értelmezhető, mint az egyének egészségi állapota, és azon képességük, hogy egészséges életmódot folytassanak. A társadalmi jóllét kiterjed a tanulók másokkal való interakcióira, valamint a digitális tanulási környezetről alkotott képükre. A pszichológiai jóllét a tanulóknak a saját életükkel és a saját maguk által kitűzött személyes céljaikkal kapcsolatos véleményeire és érzéseire utal (Panesi, S., Bocconi, S. és Ferlino, L., Promoting Students’ Well-Being and Inclusion in Schools Through Digital Technologies: Perceptions of Students, Teachers, and School Leaders in Italy Expressed Through SELFIE Piloting Activities [A diákok jóllétének és befogadásának előmozdítása az iskolákban digitális technológiák segítségével: olaszországi diákok, tanárok és nevelési-oktatási intézményvezetők által szerzett tapasztalatok a SELFIE kísérleti tevékenységein keresztül], Frontiers in Psychology, 2020).

(2)  A digitális oktatási ökoszisztéma magában foglalja a digitális oktatási infrastruktúrát, a konnektivitást és a berendezéseket (beleértve az akadálymentesen hozzáférhető és támogató-segítő technológiákat is); a magas színvonalú digitális oktatási tartalmat; a digitális technológiáknak a pedagógiai folyamatba való beépítését célzó know-how-val rendelkező tanulókat és pedagógusokat; továbbá a digitális ismeretek, készségek és kompetenciák fejlesztését, valamint a digitális tanulási környezetekben a személyes kapcsolatokra vonatkozó feltételeket.

(3)  A pedagógusok általános jóllétét különböző tényezők befolyásolhatják: ilyenek a túlzott munkaterhelés, a tanári szakma elismerésének és tiszteletben tartásának vélt hiánya, a túl nagy méretű osztályok, a nehezen kezelhető tanulókkal küzdő iskolák támogatásának hiánya, valamint egyes országokban a nem megfelelő vagy egyenlőtlen finanszírozás (Viac, C. és Fraser P., Teachers’ well-being: A framework for data collection and analysis [A tanárok jólléte: adatgyűjtési és -elemzési keret], az OECD 213. sz. oktatási munkadokumentuma, OECD Publishing, Párizs, 2020).

(4)  Lásd pl.: Európai Bizottság, Közös Kutatóközpont, Vuorikari, R., Kluzer, S., Punie, Y., DigComp 2.2, The Digital Competence Framework for citizens: with new examples of knowledge, skills and attitudes (Lakossági digitális kompetenciakeret – Új példák az ismeretek, a készségek és az attitűdök terén), 2022; A Tanács ajánlása (2018. május 22.) az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról (HL C 189., 2018.6.4., 1. o.).

(5)  E kockázatok közé tartozik például az internetfüggőség, a képernyő előtt töltött túl hosszú idő, a videojáték-szenvedély és az egészségügyi szempontok, mint például az elhízáshoz vezető ülő életmód.

(6)  Az oktatási tartalmakat illetően hasznos iránymutatást nyújthat a digitális oktatási tartalmak kerete, amelyet a Bizottság hamarosan be fog nyújtani.

(7)  Az Európa Tanács szerint „digitális állampolgár az, aki kompetenciák széles körének elsajátítása révén képes aktívan, pozitívan és felelősen, online és offline egyaránt bekapcsolódni a helyi, országos és globális közösségekbe” (Richardson, J., Milovidov, E., Digital citizenship education handbook: being online, well-being online, rights online [Digitális állampolgársági oktatási kézikönyv: online lét, online jóllét, online jogok], Európa Tanács, 2019).

(8)  A digitális kockázatok kapcsolódhatnak például a digitális technológiák túlzott vagy nem megfelelő használatához vagy a tanulóknak a digitális világgal való interakciójához.

(9)  A „visszhangkamra” kifejezés a közösségi médiában és online vitacsoportokban előforduló azon helyzetekre utal, amelyekben a vélelmeket egy zárt, elszigetelt rendszeren belüli kommunikáció és ismétlések felnagyítják vagy felerősítik. A résztvevők itt általában olyan információkat kapnak, amelyek alátámasztják a meglévő nézeteiket, ellentétes véleményekkel pedig nem találkoznak (Vuorikari, R., Kluzer, S. és Punie, Y., DigComp 2.2: The Digital Competence Framework for Citizens - With new examples of knowledge, skills and attitudes [Lakossági digitális kompetenciakeret – Új példák az ismeretek, a készségek és az attitűdök terén], az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2022).

(10)  Egy 2019-es OECD-tanulmány típusokba sorolja a kockázatokat: kapcsolati kockázatok, tartalomkockázatok, adatvédelmi kockázatok és fogyasztói kockázatok (Burns, T., Gottschalk, F. [szerk.], Educating 21st Century Children: Emotional Well-being in the Digital Age, Educational Research and Innovation [A gyermekek oktatása a 21. században: érzelmi jóllét a digitális korban, oktatáskutatás és -innováció], OECD Publishing, Párizs, 2019).

(11)  Az internetes megfélemlítés például még károsabb lehet, mint a zaklatás egyéb formái, mivel a megaláztatásnak széles körű online közönség lehet a tanúja, továbbá a szavak és képek korlátlan ideig az online környezetben maradhatnak.

(12)  A mesterséges intelligencia (MI) és az adatok oktatási és tanulási célú felhasználására vonatkozó, a Bizottság által a pedagógusok számára kidolgozott etikai iránymutatások hasznos útmutatónak és segítségnek bizonyulhatnak.

(13)  Például az EU által társfinanszírozott, tagállami Safer Internet Központok meglévő hálózatán, valamint a betterinternetforkids.eu platformon, a gyermekek online biztonságával foglalkozó páneurópai központon keresztül, amely az EU valamennyi hivatalos nyelvén tartalmaz anyagokat a tanárok, a szülők és a gyermekek számára.

(14)  A dezinformáció kezelésére, valamint a digitális jártasság oktatás és képzés révén történő előmozdítására vonatkozó, a Bizottság által a tanárok és az oktatók számára kidolgozott iránymutatások hasznos útmutatónak és segítségnek bizonyulhatnak.

---

MELLÉKLETE

HÁTTÉRDOKUMENTUMOK

Európai Tanács

| — | Az Európai Tanács 2017. december 14-i következtetései (EUCO 19/1/17 REV 1). |
| --- | --- |

—

Az Európai Tanács 2017. december 14-i következtetései (EUCO 19/1/17 REV 1).

Az Európai Unió Tanácsa

| — | A Tanács következtetései az EU gyermekjogi stratégiájáról (10024/22). |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései az EU gyermekjogi stratégiájáról (10024/22).

| — | A Tanács ajánlása a magas színvonalú és inkluzív alap- és középfokú oktatást előmozdító vegyes tanulási megközelítésekről (HL C 504., 2021.12.14., 21. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács ajánlása a magas színvonalú és inkluzív alap- és középfokú oktatást előmozdító vegyes tanulási megközelítésekről (HL C 504., 2021.12.14., 21. o.).

| — | A Tanács 2021. június 14-i (EU) 2021/1004 ajánlása az európai gyermekgarancia létrehozásáról (HL L 223., 2021.6.22., 14. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács 2021. június 14-i (EU) 2021/1004 ajánlása az európai gyermekgarancia létrehozásáról (HL L 223., 2021.6.22., 14. o.).

| — | A Tanács következtetései az oktatás és képzés területén a mindenki számára elérhető oktatási siker előmozdítását célzó méltányosságról és befogadásról (HL C 221., 2021.6.10., 3. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései az oktatás és képzés területén a mindenki számára elérhető oktatási siker előmozdítását célzó méltányosságról és befogadásról (HL C 221., 2021.6.10., 3. o.).

| — | A Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) (HL C 66., 2021.2.26., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) (HL C 66., 2021.2.26., 1. o.).

| — | A Tanács 2020. november 24-i ajánlása a fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről (HL C 417., 2020.12.2., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács 2020. november 24-i ajánlása a fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről (HL C 417., 2020.12.2., 1. o.).

| — | A Tanács következtetései a digitális oktatásról az európai tudásalapú társadalmakban (HL C 415., 2020.12.1., 22. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései a digitális oktatásról az európai tudásalapú társadalmakban (HL C 415., 2020.12.1., 22. o.).

| — | A Tanács következtetései az oktatás és a képzés területén a Covid19-válság elleni fellépésről (HL C 212. I, 2020.6.26., 9. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései az oktatás és a képzés területén a Covid19-válság elleni fellépésről (HL C 212. I, 2020.6.26., 9. o.).

| — | A Tanács következtetései a jövő európai tanárairól és oktatóiról (HL C 193., 2020.6.9., 11. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései a jövő európai tanárairól és oktatóiról (HL C 193., 2020.6.9., 11. o.).

| — | A Tanács következtetései a jólléti gazdaságról (HL C 400., 2019.11.26., 9. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései a jólléti gazdaságról (HL C 400., 2019.11.26., 9. o.).

| — | A Tanács állásfoglalása az európai oktatási térségnek a jövőorientált oktatási és képzési rendszerek támogatása érdekében történő továbbfejlesztéséről (HL C 389., 2019.11.18., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács állásfoglalása az európai oktatási térségnek a jövőorientált oktatási és képzési rendszerek támogatása érdekében történő továbbfejlesztéséről (HL C 389., 2019.11.18., 1. o.).

| — | A Tanács következtetései az európai oktatási térség létrehozásának lépéseiről (HL C 195., 2018.6.7., 7. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései az európai oktatási térség létrehozásának lépéseiről (HL C 195., 2018.6.7., 7. o.).

| — | A Tanács ajánlása az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról (HL C 189., 2018.6.4., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács ajánlása az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról (HL C 189., 2018.6.4., 1. o.).

Nyilatkozatok

| — | Osnabrücki nyilatkozat a szakképzésnek a helyreállítás, valamint a digitális és zöld gazdaságra való méltányos átállás támogatásában betöltött szerepéről (2020. november 30.). |
| --- | --- |

—

Osnabrücki nyilatkozat a szakképzésnek a helyreállítás, valamint a digitális és zöld gazdaságra való méltányos átállás támogatásában betöltött szerepéről (2020. november 30.).

Európai Bizottság

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Digitális évtized a gyermekek és az ifjúság számára: a gyermekbarát internetre (BIK+) vonatkozó új európai stratégia (COM(2022) 212 final). |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Digitális évtized a gyermekek és az ifjúság számára: a gyermekbarát internetre (BIK+) vonatkozó új európai stratégia (COM(2022) 212 final).

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Cselekvési terv a szociális jogok európai pillérének megvalósítására (COM(2021) 102 final). |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Cselekvési terv a szociális jogok európai pillérének megvalósítására (COM(2021) 102 final).

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Egyenlőségközpontú Unió: Stratégia a fogyatékossággal élő személyek jogainak érvényre juttatásáért (2021–2030) (COM(2021) 101 final). |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Egyenlőségközpontú Unió: Stratégia a fogyatékossággal élő személyek jogainak érvényre juttatásáért (2021–2030) (COM(2021) 101 final).

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról (COM(2020) 625 final). |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról (COM(2020) 625 final).

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Digitális oktatási cselekvési terv 2021–2027 – Az oktatás és a képzés átalakítása a digitális kornak megfelelően (COM(2020) 624 final). |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Digitális oktatási cselekvési terv 2021–2027 – Az oktatás és a képzés átalakítása a digitális kornak megfelelően (COM(2020) 624 final).

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési program (COM(2020) 274 final). |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési program (COM(2020) 274 final).

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020-2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia (COM(2020) 152 final). |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020-2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia (COM(2020) 152 final).

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén – Az Európai Bizottság hozzájárulása a 2017. november 17-i göteborgi vezetői találkozóhoz (COM(2017) 673 final). |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén – Az Európai Bizottság hozzájárulása a 2017. november 17-i göteborgi vezetői találkozóhoz (COM(2017) 673 final).

Intézményközi jogi aktusok

| — | A szociális jogok európai pillérének kihirdetéséről szóló intézményközi nyilatkozat (HL C 428., 2017.12.13., 10. o.). |
| --- | --- |

—

A szociális jogok európai pillérének kihirdetéséről szóló intézményközi nyilatkozat (HL C 428., 2017.12.13., 10. o.).

Tanulmányok

| — | Vuorikari, R., Kluzer, S. és Punie, Y., DigComp 2.2: The Digital Competence Framework for Citizens – With new examples of knowledge, skills and attitudes (Lakossági Digitális Kompetenciakeret – Új példák az ismeretek, a készségek és az attitűdök terén), Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2022. |
| --- | --- |

—

Vuorikari, R., Kluzer, S. és Punie, Y., DigComp 2.2: The Digital Competence Framework for Citizens – With new examples of knowledge, skills and attitudes (Lakossági Digitális Kompetenciakeret – Új példák az ismeretek, a készségek és az attitűdök terén), Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2022.

| — | Weber, H., Elsner, A., Wolf, D., Rohs, M. és Turner-Cmuchal, M. (szerk.), Inclusive Digital Education (Inkluzív digitális oktatás), Európai Ügynökség a Sajátos Nevelési Igényű Tanulókért és az Inkluzív Oktatásért, Odense, 2022. |
| --- | --- |

—

Weber, H., Elsner, A., Wolf, D., Rohs, M. és Turner-Cmuchal, M. (szerk.), Inclusive Digital Education (Inkluzív digitális oktatás), Európai Ügynökség a Sajátos Nevelési Igényű Tanulókért és az Inkluzív Oktatásért, Odense, 2022.

| — | Európai Bizottság, Oktatásügyi, Ifjúságpolitikai, Sportügyi és Kulturális Főigazgatóság, Oktatási és Képzési Figyelő 2021: oktatás és jóllét, 2021. |
| --- | --- |

—

Európai Bizottság, Oktatásügyi, Ifjúságpolitikai, Sportügyi és Kulturális Főigazgatóság, Oktatási és Képzési Figyelő 2021: oktatás és jóllét, 2021.

| — | Panesi, S., Bocconi, S. és Ferlino, L., Promoting Students’ Well-Being and Inclusion in Schools Through Digital Technologies: Perceptions of Students, Teachers, and School Leaders in Italy Expressed Through SELFIE Piloting Activities, Frontiers in Psychology, 2020 (A diákok jóllétének és befogadásának előmozdítása az iskolákban digitális technológiák segítségével: olaszországi diákok, tanárok és iskolai vezetők által szerzett tapasztalatok a SELFIE kísérleti tevékenységein keresztül), Frontiers in Psychology, 2020. |
| --- | --- |

—

Panesi, S., Bocconi, S. és Ferlino, L., Promoting Students’ Well-Being and Inclusion in Schools Through Digital Technologies: Perceptions of Students, Teachers, and School Leaders in Italy Expressed Through SELFIE Piloting Activities, Frontiers in Psychology, 2020 (A diákok jóllétének és befogadásának előmozdítása az iskolákban digitális technológiák segítségével: olaszországi diákok, tanárok és iskolai vezetők által szerzett tapasztalatok a SELFIE kísérleti tevékenységein keresztül), Frontiers in Psychology, 2020.

| — | Punie, Y., szerkesztő(k), Redecker, C., European Framework for the Digital Competence of Educators: DigCompEdu (Európai oktatói digitális kompetenciakeret: DigCompEdu), Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2017. |
| --- | --- |

—

Punie, Y., szerkesztő(k), Redecker, C., European Framework for the Digital Competence of Educators: DigCompEdu (Európai oktatói digitális kompetenciakeret: DigCompEdu), Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2017.

| — | Viac, C. és Fraser, P., Teachers’ well-being: A framework for data collection and analysis (A tanárok jólléte: adatgyűjtési és -elemzési keret), az OECD 213. sz. oktatási munkadokumentuma, OECD Publishing, Párizs, 2020. |
| --- | --- |

—

Viac, C. és Fraser, P., Teachers’ well-being: A framework for data collection and analysis (A tanárok jólléte: adatgyűjtési és -elemzési keret), az OECD 213. sz. oktatási munkadokumentuma, OECD Publishing, Párizs, 2020.

| — | Európai Bizottság, A Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága, Etikai iránymutatás a megbízható mesterséges intelligenciára vonatkozóan, Kiadóhivatal, 2019. |
| --- | --- |

—

Európai Bizottság, A Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága, Etikai iránymutatás a megbízható mesterséges intelligenciára vonatkozóan, Kiadóhivatal, 2019.

| — | Richardson, J., Milovidov, E., Digital citizenship education handbook: being online, well-being online, rights online (Digitális állampolgársági oktatási kézikönyv: online lét, online jóllét, online jogok), Európa Tanács, 2019. |
| --- | --- |

—

Richardson, J., Milovidov, E., Digital citizenship education handbook: being online, well-being online, rights online (Digitális állampolgársági oktatási kézikönyv: online lét, online jóllét, online jogok), Európa Tanács, 2019.

| — | OECD, How’s Life in the Digital Age?: Opportunities and Risks of the Digital Transformation for People’s Well-being (Milyen a digitális korban élni? Milyen lehetőségeket és kockázatokat jelent a digitális átalakulás az emberek jóllétére nézve?), OECD Publishing, Párizs, 2019. |
| --- | --- |

—

OECD, How’s Life in the Digital Age?: Opportunities and Risks of the Digital Transformation for People’s Well-being (Milyen a digitális korban élni? Milyen lehetőségeket és kockázatokat jelent a digitális átalakulás az emberek jóllétére nézve?), OECD Publishing, Párizs, 2019.

| — | Burns, T., Gottschalk, F. (szerk.), Educating 21st Century Children: Emotional Well-being in the Digital Age, Educational Research and Innovation (A 21. századi gyerekek oktatása: Érzelmi jóllét a digitális korban, kutatás és innováció az oktatásban), OECD Publishing, Párizs, 2019. |
| --- | --- |

—

Burns, T., Gottschalk, F. (szerk.), Educating 21st Century Children: Emotional Well-being in the Digital Age, Educational Research and Innovation (A 21. századi gyerekek oktatása: Érzelmi jóllét a digitális korban, kutatás és innováció az oktatásban), OECD Publishing, Párizs, 2019.

| — | OECD, The Protection of Children Online: Risks Faced by Children Online and Policies to Protect Them (A gyermekek védelme online: A gyermekeket érő online kockázatok és a gyermekek védelmét célzó szakpolitikák), OECD digitális gazdasági lapok, 179. sz., OECD Publishing, Párizs, 2011. |
| --- | --- |

—

OECD, The Protection of Children Online: Risks Faced by Children Online and Policies to Protect Them (A gyermekek védelme online: A gyermekeket érő online kockázatok és a gyermekek védelmét célzó szakpolitikák), OECD digitális gazdasági lapok, 179. sz., OECD Publishing, Párizs, 2011.

---

| 2022.12.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 469/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 469/29

---

Értesítés a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2022/2412 tanácsi határozattal módosított 2010/788/KKBP tanácsi határozatban, valamint a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, az (EU) 2022/2401 rendelettel végrehajtott 1183/2005/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére

(2022/C 469/05)

A Tanács az alábbi információkat hozza a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2022/2412 (1) tanácsi határozattal módosított 2010/788/KKBP (2) tanácsi határozat II. mellékletében, valamint a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, az (EU) 2022/2401 (3) rendelettel végrehajtott 1183/2005/EK (4) tanácsi rendelet Ia. mellékletében felsorolt személyek tudomására.

Az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy a fent említett mellékletekben szereplő személyeknek továbbra is szerepelniük kell a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP tanácsi határozatban és a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 1183/2005/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékében. Az érintett személyek jegyzékbe vételének indokolása az említett mellékletek vonatkozó rovataiban szerepel.

Felhívjuk az érintett személyek figyelmét arra a lehetőségre, hogy az érintett tagállam(ok)nak a 1183/2005/EK tanácsi rendelet II. mellékletében szereplő honlapján megjelölt illetékes hatóságainál kérvényezhetik a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő felhasználásának engedélyezését (vö. a rendelet 3. cikkével).

Az érintett személyek 2023. szeptember 1. előtt kérvényezhetik a Tanácsnál annak a határozatnak a felülvizsgálatát, amellyel felkerültek az említett jegyzékre. A kérvényt az igazoló dokumentumokkal együtt az alábbi címre kell küldeni:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat, 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

A Tanács a 2010/788/KKBP határozat 9. cikkével összhangban elvégzett következő felülvizsgálatakor figyelembe fogja venni a beérkezett észrevételeket.

Felhívjuk továbbá az érintett személyek figyelmét arra a lehetőségre, hogy a Tanács határozata ellen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 275. cikkének második bekezdésében, valamint 263. cikkének negyedik és hatodik bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban jogorvoslati kérelmet nyújthatnak be az Európai Unió Törvényszékéhez.

---

(1)  HL L 317, 2022.12.9., 122. o.

(2)  HL L 336., 2010.12.21., 30. o.

(3)  HL L 317, 2022.12.9., 32. o.

(4)  HL L 193., 2005.7.23., 1. o.

---

| 2022.12.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 469/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 469/30

---

Értesítés a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP tanácsi határozatban és a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 1183/2005/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

(2022/C 469/06)

Az Európai Unió Tanácsa az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 16. cikkének megfelelően az alábbi információt hozza az érintettek tudomására.

Ezen adatkezelési művelet jogalapja a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2022/2412 tanácsi határozattal (2) módosított 2010/788/KKBP tanácsi határozat (3), valamint a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, az (EU) 2022/2401 rendelettel (4) végrehajtott 1183/2005/EK tanácsi rendelet (5).

Az adatkezelési művelet viszonylatában az adatkezelő szerv az Európai Unió Tanácsa, amelynek képviseletét a Tanács Főtitkársága RELEX Főigazgatóságának (Külkapcsolatok) főigazgatója látja el, az adatkezelési művelet végrehajtásával megbízott szolgálat pedig a RELEX Főigazgatóság 1. osztálya, amelynek elérhetősége a következő:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat, 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

A Főtitkárság adatvédelmi tisztviselője az alábbi e-mail-címen érhető el:

Adatvédelmi tisztviselő

data.protection@consilium.europa.eu

Az adatkezelési művelet célja a (KKBP) 2022/2412 határozattal módosított 2010/788/KKBP határozatnak, valamint az (EU) 2022/2401 rendelettel végrehajtott 1183/2005/EK rendeletnek megfelelően korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékének a létrehozása és aktualizálása.

Az érintettek azok a természetes személyek, akik teljesítik a jegyzékbe vételnek a 2010/788/KKBP határozatban és az 1183/2005/EK rendeletben meghatározott kritériumait.

A művelet keretében az alábbi személyes adatok gyűjtésére kerülhet sor: az érintett személy megfelelő azonosításához, valamint az indokoláshoz szükséges és kapcsolódó adatok.

Az összegyűjtött személyes adatok szükség esetén megoszthatók az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottsággal.

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke szerinti korlátozások sérelme nélkül, az érintettek jogainak – például a betekintési jognak, valamint a helyesbítéshez való jognak, illetve a kifogásolási jognak – a gyakorlására az (EU) 2018/1725 rendelet az irányadó.

A személyes adatokat az érintettnek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékéből való törlésének, illetve az intézkedés érvényessége lejártának időpontjától számított öt évig, illetve, ha az ügyben bírósági eljárás indult, annak lezárulásáig tárolják.

A bírósági, közigazgatási vagy nem bírósági jogorvoslatok sérelme nélkül, az érintettek az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően panaszt tehetnek az európai adatvédelmi biztosnál (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

(2)  HL L 336., 2010.12.21., 30. o.

(3)  HL L 317., 2022.12.9., 122. o.

(4)  HL L 193., 2005.7.23., 1. o.

(5)  HL L 317., 2022.12.9., 32. o.

---

| 2022.12.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 469/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 469/32

---

Értesítés a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2022/2398 tanácsi végrehajtási határozattal végrehajtott 2010/788/KKBP tanácsi határozatban, valamint a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, az (EU) 2022/2397 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 1183/2005/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére

(2022/C 469/07)

A Tanács az alábbi információkat hozza a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2022/2398 tanácsi határozattal (1) módosított 2010/788/KKBP tanácsi határozat (2) II. mellékletében, valamint a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, az (EU) 2022/2397 tanácsi rendelettel (3) végrehajtott 1183/2005/EK tanácsi rendelet (4) Ia. mellékletében felsorolt személyek tudomására.

Az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy nyolc személyt fel kell venni a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP tanácsi határozatban és a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 1183/2005/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe. Az érintett személyek jegyzékbe vételének indokolása az említett mellékletek vonatkozó rovataiban szerepel.

Felhívjuk az érintett személyek figyelmét arra a lehetőségre, hogy az érintett tagállam(ok)nak a 1183/2005/EK tanácsi rendelet II. mellékletében szereplő honlapján megjelölt illetékes hatóságainál kérvényezhetik a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő felhasználásának engedélyezését (vö. a rendelet 3. cikkével).

Az érintett személyek 2023. szeptember 1. előtt kérvényezhetik a Tanácsnál annak a határozatnak a felülvizsgálatát, amellyel felkerültek az említett jegyzékre. A kérvényt az igazoló dokumentumokkal együtt az alábbi címre kell küldeni:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat, 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

A Tanács a 2010/788/KKBP határozat 9. cikkével összhangban elvégzett következő felülvizsgálatakor figyelembe fogja venni a beérkezett észrevételeket.

Felhívjuk továbbá az érintett személyek figyelmét arra a lehetőségre, hogy a Tanács határozata ellen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 275. cikkének második bekezdésében, valamint 263. cikkének negyedik és hatodik bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban jogorvoslati kérelmet nyújthatnak be az Európai Unió Törvényszékéhez.

---

(1)  HL L 316 I, 2022.12.8., 7. o.

(2)  HL L 336., 2010.12.21., 30. o.

(3)  HL L 316 I, 2022.12.8., 1. o.

(4)  HL L 193., 2005.7.23., 1. o.

---

| 2022.12.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 469/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 469/33

---

Értesítés a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP tanácsi határozatban és a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 1183/2005/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

(2022/C 469/08)

Az Európai Unió Tanácsa az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 16. cikkének megfelelően az alábbi információt hozza az érintettek tudomására.

Ezen adatkezelési művelet jogalapja a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2022/2398 tanácsi végrehajtási határozattal (2) végrehajtott 2010/788/KKBP tanácsi határozat (3), valamint a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, az (EU) 2022/2397 tanácsi végrehajtási rendelettel (4) végrehajtott 1183/2005/EK tanácsi rendelet (5).

Az adatkezelési művelet viszonylatában az adatkezelő szerv az Európai Unió Tanácsa, amelynek képviseletét a Tanács Főtitkársága RELEX Főigazgatóságának (Külkapcsolatok) főigazgatója látja el, az adatkezelési művelet végrehajtásával megbízott szolgálat pedig a RELEX Főigazgatóság 1. osztálya, amelynek elérhetősége a következő:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat, 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

A Főtitkárság adatvédelmi tisztviselője az alábbi e-mail-címen érhető el:

Adatvédelmi tisztviselő

data.protection@consilium.europa.eu

Az adatkezelési művelet célja a (KKBP) 2022/2398 végrehajtási határozattal végrehajtott 2010/788/KKBP határozatnak, valamint az (EU) 2022/2397 végrehajtási rendelettel végrehajtott 1183/2005/EK rendeletnek megfelelően korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékének a létrehozása és aktualizálása.

Az érintettek azok a természetes személyek, akik teljesítik a jegyzékbe vételnek a 2010/788/KKBP határozatban és az 1183/2005/EK rendeletben meghatározott kritériumait.

A művelet keretében az alábbi személyes adatok gyűjtésére kerülhet sor: az érintett személy megfelelő azonosításához, valamint az indokoláshoz szükséges és kapcsolódó adatok.

Az összegyűjtött személyes adatok szükség esetén megoszthatók az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottsággal.

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke szerinti korlátozások sérelme nélkül, az érintettek jogainak – például a betekintési jognak, valamint a helyesbítéshez való jognak, illetve a kifogásolási jognak – a gyakorlására az (EU) 2018/1725 rendelet az irányadó.

A személyes adatokat az érintettnek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékéből való törlésének, illetve az intézkedés érvényessége lejártának időpontjától számított öt évig, illetve, ha az ügyben bírósági eljárás indult, annak lezárulásáig tárolják.

A bírósági, közigazgatási vagy nem bírósági jogorvoslatok sérelme nélkül, az érintettek az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően panaszt tehetnek az európai adatvédelmi biztosnál (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

(2)  HL L 316 I., 2022.12.8., 7. o.

(3)  HL L 336., 2010.12.21., 30. o.

(4)  HL L 316 I., 2022.12.8., 1. o.

(5)  HL L 193., 2005.7.23., 1. o.

---

Európai Bizottság

| 2022.12.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 469/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 469/35

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2022. december 8.

(2022/C 469/09)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0519 |
| JPY | Japán yen | 143,75 |
| DKK | Dán korona | 7,4382 |
| GBP | Angol font | 0,86258 |
| SEK | Svéd korona | 10,9060 |
| CHF | Svájci frank | 0,9889 |
| ISK | Izlandi korona | 149,50 |
| NOK | Norvég korona | 10,4880 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,324 |
| HUF | Magyar forint | 417,66 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,6853 |
| RON | Román lej | 4,9131 |
| TRY | Török líra | 19,6114 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5590 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4307 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,1889 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6547 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4256 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 387,06 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 18,0225 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,3324 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5553 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 423,92 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6257 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,233 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 36,559 |
| BRL | Brazil real | 5,4880 |
| MXN | Mexikói peso | 20,6989 |
| INR | Indiai rúpia | 86,6755 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0519

JPY

Japán yen

143,75

DKK

Dán korona

7,4382

GBP

Angol font

0,86258

SEK

Svéd korona

10,9060

CHF

Svájci frank

0,9889

ISK

Izlandi korona

149,50

NOK

Norvég korona

10,4880

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,324

HUF

Magyar forint

417,66

PLN

Lengyel zloty

4,6853

RON

Román lej

4,9131

TRY

Török líra

19,6114

AUD

Ausztrál dollár

1,5590

CAD

Kanadai dollár

1,4307

HKD

Hongkongi dollár

8,1889

NZD

Új-zélandi dollár

1,6547

SGD

Szingapúri dollár

1,4256

KRW

Dél-Koreai won

1 387,06

ZAR

Dél-Afrikai rand

18,0225

CNY

Kínai renminbi

7,3324

HRK

Horvát kuna

7,5553

IDR

Indonéz rúpia

16 423,92

MYR

Maláj ringgit

4,6257

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,233

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

36,559

BRL

Brazil real

5,4880

MXN

Mexikói peso

20,6989

INR

Indiai rúpia

86,6755

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2022.12.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 469/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 469/36

---

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2022/C 469/10)

Ezen értesítés közzétételére a (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül sor (1).

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Vicomté d’Aumelas”

PGI-FR-A1107-AM01

Az értesítés időpontja: 2022.9.19.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   A termékek érzékszervi jellemzőinek leírása

A „Vicomté d’Aumelas” oltalom alatt álló földrajzi jelzés termékleírásában módosult az I. fejezet 3.3. pontja (A borok érzékszervi jellemzőinek leírása) az egyes borszínek érzékszervi jellemzőinek kiegészítése érdekében.

Az alábbi pontosítások bekerültek az egységes dokumentum „A bor(ok) leírása” című pontjába.

„A borok tükrözik az Hérault középső völgyének sajátos környezetét, ahol a folyó fontos hőszabályozó szerepet játszik.

A vörösborokat általában gyümölcsösség és elegancia jellemzi, nagyon kifinomult tanninokkal. A borokat megfelelő érettséggel szüretelt merlot, cabernet sauvignon, syrah, carignan, grenache és mourvèdre fajtákból állítják elő, többnyire házasítással. Az intenzív és élénk rubinvörös borokat a szeder, az áfonya, a málna, az édesgyökér és a bors erőteljes aromái jellemzik.

Az egyetlen szőlőfajtából készült vagy házasított fehérborokat főként chardonnay, sauvignon, grenache blanc, vermentino vagy viognier fajtákból állítják elő. Frissesség, valamint bodza- és akácvirágokhoz, fehér és egzotikus gyümölcsökhöz társuló amilos jegyek határozzák meg őket. A szájban élénkek és vastagok, kesernyésségük enyhe, se nem érdes, se nem száraz.

A rozék cinsaut, grenache, syrah, carignan, cabernet sauvignon vagy mourvèdre fajtákból készülnek. Halvány rózsaszínűek, enyhén lazacszínű árnyalattal; kellemesen frissek, és virágokra, egzotikus gyümölcsökre vagy fekete ribiszkére emlékeztető intenzív és összetett aromákkal rendelkeznek.”

2.   Szőlőfajták

Szőlőfajták

Módosult a „Vicomté d’Aumelas” oltalom alatt álló földrajzi jelzés termékleírása I. fejezetének 5. pontja.

A „Vicomté d’Aumelas” oltalom alatt álló földrajzi jelzés előállítására kiválasztott fajták jegyzéke a következő 17 fajtával egészült ki:

Artaban N, Bronner B, Cabernet blanc B, Cabernet cortis N, Floreal B, Johanniter B, Monarch N, Muscaris B, Pinotin N, Prior N, Saphira B, Sauvignac B, Solaris B, Soreli B, Souvignier gris B, Vidoc N, Voltis B.

A termékleírásba felvett fajták ellenállóbbak a gombás betegségekkel szemben, de jobban alkalmazkodnak az éghajlatváltozáshoz is. Ezek a fajták illenek az OFJ-vel ellátott borok profiljához.

A „Vicomté d’Aumelas” oltalom alatt álló földrajzi jelzés előállítására kiválasztott fajták jegyzékéből törölték az alábbi 19 fajtát, amelyet nem termesztenek a szőlőültetvényen:

„Auxerrois B, Baco blanc B, Clairette rose Rs, Clarin B, Couderc noir N, Gamay de Chaudenay N, Jurançon blanc B, Landal N, Lival N, Maréchal Foch N, Müller-Thurgau B, Muscadelle B, Muscat à petits grains rouges Rg, Muscat à petits grains Rosés Rs, Ravat blanc b, Rayon d’or B, Savagnin Rose Rs, Valérien B, Villard noir N.”.

A szőlőfajták e módosításai az egységes dokumentum „Borszőlőfajta (Borszőlőfajták)” című részébe is bekerültek.

3.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Vicomté d’Aumelas” oltalom alatt álló földrajzi jelzés termékleírásának 1. fejezetében a 7.1. pont (A földrajzi terület sajátosságai) az első bekezdés végén a következő szavakkal egészül ki a földrajzi terület leírásának és a Vicomté d’Aumelas OFJ Hérault megyében való elhelyezésének javítása érdekében.

„, amely északra az Hérault folyó fölé magasodik.”

Ez a pontosítás bekerült az egységes dokumentum „Kapcsolat a földrajzi területtel” című pontjába.

4.   Ellenőrző hatóság

Ellenőrző hatóság

A „Vicomté d'Aumelas” oltalom alatt álló földrajzi jelzés termékleírásának 3. fejezetében az ellenőrző hatóságra vonatkozó pont szövegezését módosítás nélkül aktualizálták.

Ez az aktualizálás az ellenőrző hatóság elérhetőségeinek szintjén bekerült az egységes dokumentumba.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   Elnevezés(ek)

Elnevezés(ek)

Vicomté d'Aumelas

2.   A földrajzi árujelző típusa

A földrajzi árujelző típusa

OFJ – oltalom alatt álló földrajzi jelzés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

A bor(ok) leírása

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A „Vicomté d'Aumelas” oltalom alatt álló földrajzi jelzés a csendes vörös-, rozé és fehérborok számára van fenntartva. A „Vicomté d'Aumelas” oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott csendesborok minimális tényleges alkoholtartalma 9 térfogatszázalék. Az összes alkoholtartalomra, az összes savtartalomra, az illósavtartalomra és az összes kén-dioxid-tartalomra vonatkozó (minimális vagy maximális) értékek az uniós jogszabályokban meghatározott értékek.

A borok tükrözik az Hérault középső völgyének sajátos környezetét, ahol a folyó fontos hőszabályozó szerepet játszik.

A vörösborokat általában gyümölcsösség és elegancia jellemzi, nagyon kifinomult tanninokkal. A borokat megfelelő érettséggel szüretelt merlot, cabernet sauvignon, syrah, carignan, grenache és mourvèdre fajtákból állítják elő, többnyire házasítással. Az intenzív és élénk rubinvörös borokat a szeder, az áfonya, a málna, az édesgyökér és a bors erőteljes aromái jellemzik.

Az egyetlen szőlőfajtából készült vagy házasított fehérborokat főként chardonnay, sauvignon, grenache blanc, vermentino vagy viognier fajtákból állítják elő. Frissesség, valamint bodza- és akácvirágokhoz, fehér és egzotikus gyümölcsökhöz társuló amilos jegyek határozzák meg őket. A szájban élénkek és vastagok, kesernyésségük enyhe, se nem érdes, se nem száraz.

A rozék cinsaut, grenache, syrah, carignan, cabernet sauvignon vagy mourvèdre fajtákból készülnek. Halvány rózsaszínűek, enyhén lazacszínű árnyalattal; kellemesen frissek, és virágokra, egzotikus gyümölcsökre vagy fekete ribiszkére emlékeztető intenzív és összetett aromákkal rendelkeznek.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

Borkészítési eljárások

5.1.   
  Konkrét borászati eljárások

Konkrét borászati eljárások

Konkrét borászati eljárás

A boroknak a borászati eljárások tekintetében eleget kell tenniük a közösségi szinten, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

5.2.   
  Maximális hozamok

Maximális hozamok

Hektáronként 120 hektoliter

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

Körülhatárolt földrajzi terület

A szőlő szüretelésére, valamint a „Vicomté d’Aumelas” oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok erjesztésére és készítésére Hérault megye következő településeinek területén kerül sor: Aumelas, Bélarga, Campagnan, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Pargoire, Tressan, Puilacher, Plaissan, Le Pouget, Vendémian, Pouzols, Popian, Saint-Bauzille-de-la-Sylve et Gignac (D, E, F kataszter).

7.   Borszőlőfajta (borszőlőfajták)

Borszőlőfajta (borszőlőfajták)

Alicante Henri Bouschet N

Alphonse Lavallée N

Altesse B

Alvarinho – Albariño

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Artaban N

Arvine B – Petite Arvine

Aubun N – Murescola

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Bronner B

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N

Caladoc N

Cardinal Rg

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Chambourcin N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Clarin B

Colombard B

Cot N – Malbec

Counoise N

Danlas B

Egiodola N

Fer N – Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

Floreal B

Gamay N

Gewürztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros Manseng B

Johanniter B

Listan B – Palomino

Lledoner pelut N

Macabeu B – Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Meunier N

Monarch N

Mondeuse N

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Mourvèdre N – Monastrell

Muscardin N

Muscaris B

Muscat d’Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Nielluccio N – Nielluciu

Négrette N

Parrellada B

Petit Manseng B

Petit Verdot N

Picardan B – Araignan

Pinot gris G

Pinot noir N

Pinotin N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant droit N – Espanenc

Portan N

Prior N

Riesling B

Rivairenc N – Aspiran noir

Rivairenc blanc B – Aspiran blanc

Roussanne B

Rubilande Rs

Saphira B

Sauvignac

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Sciaccarello N

Semillon B

Servant B

Seyval B

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Ugni blanc B

Verdelho B

Vermentino B – Rolle

Vidoc N

Villard blanc B

Viognier B

Voltis B

8.   A kapcsolat(ok) leírása

A kapcsolat(ok) leírása

A Vicomté d’Aumelas szőlőültetvényei Languedoc szívében, Montpellier és Béziers között, Sète-től északra, az Aumelas-fennsík északi széléhez kapcsolódó kis dombvidéken húzódnak, amely északra az Hérault folyó fölé magasodik.

A szőlőültetvények az Aumelas meszes talajú füves-cserjés területeiről lefelé induló, nyugati irányban ereszkedő teraszokon, másod- és harmadkori meszes és márgás-mészköves kavicson képződött talajokon, illetve – az alsó rész esetében – az Hérault völgyébe szállított változatos üledékeken kialakult talajokon helyezkednek el.

Ezek a talajcsoportok sokféle szőlőtermesztésre alkalmas területet ölelnek fel, az újkori allúviumos és kollúviumos termékeny talajoktól a régi hordalékos teraszok homokos-köves talajain át a meszes lejtőkig.

A különböző talajtípusok és a helyi bioklimatikus viszonyok együttesen olyan lehetőségeket kínálnak a szőlőtermesztés számára, amelyek számos különböző fajta telepítéséhez kedvezőek.

Az éghajlat szigorú értelemben vett mediterrán jellegű éghajlat, amelyet nyáron rendkívül markáns csapadékhiány jellemez.

A Vicomté d’Aumelas területének sokféleségében megfigyelhető ezen „egységességet” erősíti a teljes egészében az Hérault középső völgyének övezetébe tartozó termőterület tájképe. A Vicomté d’Aumelas OFJ borai olyan termőterületről származnak, ahol a szőlőtermesztés évszázadok óta hagyomány.

A terület szőlőtermesztésre való alkalmasságát már a római korban felismerték, majd a középkorban megerősítést nyert. A bor megtalálható volt a nemesek és a városi polgárok asztalán, a kocsmákban eljutott az egyszerű emberekhez, és a trubadúrok is magasztalták.

A középkorban a szomszédos egyházi közösségek, Aniane és Saint-Guilhem-le-Désert apátságai megőrizték és továbbfejlesztették a szőlőültetvényeket. A X. században a Vicomté d’Aumelas a montpellier-i Vilmosok dinasztiájának fennhatósága alá került; az angol és a holland koronához kötődő Vilmosok ezután szerte Észak-Európában exportálták a Vicomté borait.

Amint arra Galtier professzor rámutat, a Vicomté d’Aumelas területén akkoriban szőlő is volt. A nemesek a termés egynegyedét beszedték a hűbérbirtokukon; a Folio 178v° 547. cikke jelentős ennek vonatkozásában: arról tájékoztatott bennünket, hogy 1121. november 4-én AUMELAS-i Vilmos megerősítette, hogy Bertrand de L’ESTANG-nak adományozza a tulajdonában lévő, az Hérault-ig terjedő, szőlővel és mezőkkel borított földterületeket.

A XVIII. században a Canal du Midi megkönnyítette a borok eljuttatását az óceáni kikötőkbe, ahonnan azokat Észak-Európába és Amerikába szállították, míg az egyre nagyobb forgalmú sète-i kikötő a déli irányú exportnak kedvezett.

A szőlőültetvény a XIX. században nyerte el jelenlegi arculatát, kihasználva a vasútvonalak fejlődését, ami lehetővé tette az új piacok felé történő nyitást. A különösen elismert csemegeszőlő termesztésére való szakosodás nyomán ezt a régiót a beszédes „arany völgy” (vallée dorée) néven emlegetik.

A tájbor 1982. április 5-i elismerése lehetővé tette a bortermelők számára, hogy a fogyasztói igényeknek megfelelő borokat állítsanak elő.

A termelt mennyiség jelenleg 10 000 hl, amelynek 50 %-a vörösbor, a maradék pedig egyenlően oszlik meg a rozék és a fehérborok között.

Az OFJ területén régóta megtelepedett mediterrán szőlőfajtákat más régiókból származó fajták egészítik ki, mint például a vörösborok esetében a cabernet sauvignon és a merlot, a fehérborok esetében pedig a chardonnay és a sauvignon.

A borok egy része házasított bor – különösen a vörösborok –, a másik része pedig a szőlőfajta megjelölésével előállított bor, főként a fehérborok esetében.

A „Vicomté d’Aumelas” oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok a földterület és a történelem közötti egyedülálló kapcsolatra épülnek, és készítésükkor mind a generációk során szerzett szaktudást, mind a legfejlettebb technológiát felhasználják.

Így a bortermelők kutatásai a gyümölcsre és az eleganciára épülő borokhoz, könnyen iható borokhoz vezettek, tükrözve a megfelelő borkészítési gyakorlatokat, amelyek során a gyengéd extrakciós technológiákat részesítik előnyben.

A főként Franciaországban és Észak-Európa országaiban értékesített termékeket szinte teljes egészében a földrajzi területen palackozzák, ami lehetővé teszi a termék tökéletes ellenőrzését és az előállítási helyeken történő hasznosítását.

8.2.   A földrajzi terület és a termék sajátosságai közötti ok-okozati kapcsolat

A földrajzi terület és a termék sajátosságai közötti ok-okozati kapcsolat

A Vicomté d’Aumelas fölé magasodó Aumelas-kastély tájékozódási pontként szolgál a falvak valamennyi lakosa és bortermelője számára, akik hasonló módon élnek a térségben. Itt az emberek a szőlőért élnek, és a megtermelt bor magán viseli az erős vincelléri szellem jegyét.

A bortermelőt nagyon különleges kapcsolat fűzi a szőlőhöz az „arany völgyben”, ahogyan ezt a régiót a csemegeszőlő-termesztés miatt (saszla és Servant) nevezik, amelynél nagy munkát jelentett a bogyóritkítás, és amely arra késztette a termelőt, hogy a szőlő optimális minőségének elérésére törekedjen.

E tapasztalatoknak köszönhetően már több mint 30 éve zajlik valamennyi szőlőtermesztőnél a szőlőültetvények átalakítása és a korszerű borászati technikák kifejlesztése.

Ezt tükrözik a borok, amelyeket erősen befolyásol az Hérault középső völgyének sajátos környezete, ahol a folyó hőszabályozóként fontos szerepet játszik, ezáltal korlátozva bizonyos nyári időjárási szélsőségeket, és lehetővé téve elegáns vörösborok, illetve friss és gyümölcsös fehérborok előállítását.

Napjainkban a Vicomté d’Aumelas kis falvait, amelyek gyakran az ókori római „villák” helyén találhatók, borászcsaládok lakják, akik nemzedékről nemzedékre adják át a szőlő és a bor iránti szenvedélyt és a szakértelmet. A Vicomté d’Aumelas borainak hírneve erre a kulturális örökségre épül. E régió, e falvak és ezen emberek történelme és kultúrája teljesen összefonódik az itteni szőlőtermesztés történelmével.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A „Vicomté d'Aumelas” oltalom alatt álló földrajzi jelzés kiegészíthető egy vagy több szőlőfajta nevével.

A „Vicomté d’Aumelas” oltalom alatt álló földrajzi jelzés kiegészíthető a „primeur” (primőr) vagy „nouveau” (új) felirattal.

A „Vicomté d'Aumelas” oltalom alatt álló földrajzi jelzés a termékleírásban meghatározott feltételek szerint kiegészíthető a „Vallée Dorée” (Arany-völgy) kisebb földrajzi egység nevével.

Az Európai Unió OFJ logójának szerepelnie kell a címkén, ha az „Indication géographique protégée” (oltalom alatt álló földrajzi jelzés) felirat helyett a „Vin de Pays” (tájbor) hagyományos felirat szerepel.

A termékleíráshoz vezető link

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-64343752-4555-476e-ae05-308e26acd116

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

1

---