# Službeni list C 479/16.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 479 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.16. prosinca 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 479

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.16. prosinca 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022.–2023.Dnevne sjednice od 18. do 19. svibnja 2022.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022.–2023.Dnevne sjednice od 18. do 19. svibnja 2022.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | četvrtak, 19. svibnja 2022. |
| 2022/C 479/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Republike Moldove (2021/2237(INI)) | 2 |
| 2022/C 479/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Izvješću Komisije o vladavini prava za 2021. (2021/2180(INI)) | 18 |
| 2022/C 479/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Izvješću Komisije o Sjevernoj Makedoniji za 2021. (2021/2248(INI)) | 33 |
| 2022/C 479/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Izvješću Komisije o Albaniji za 2021. (2021/2244(INI)) | 45 |
| 2022/C 479/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o kaznenom progonu pripadnika oporbe i pritvaranju sindikalnih vođa u Bjelarusu (2022/2664(RSP)) | 57 |
| 2022/C 479/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. – mikrokvalifikacije, individualni računi za učenje i učenje za održiv okoliš (2022/2568(RSP)) | 65 |
| 2022/C 479/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o borbi protiv nekažnjavanja ratnih zločina u Ukrajini (2022/2655(RSP)) | 68 |
| 2022/C 479/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o društvenim i gospodarskim posljedicama ruskog rata u Ukrajini na EU – jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje (2022/2653(RSP)) | 75 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

četvrtak, 19. svibnja 2022.

2022/C 479/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Republike Moldove (2021/2237(INI))

2

2022/C 479/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Izvješću Komisije o vladavini prava za 2021. (2021/2180(INI))

18

2022/C 479/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Izvješću Komisije o Sjevernoj Makedoniji za 2021. (2021/2248(INI))

33

2022/C 479/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Izvješću Komisije o Albaniji za 2021. (2021/2244(INI))

45

2022/C 479/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o kaznenom progonu pripadnika oporbe i pritvaranju sindikalnih vođa u Bjelarusu (2022/2664(RSP))

57

2022/C 479/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. – mikrokvalifikacije, individualni računi za učenje i učenje za održiv okoliš (2022/2568(RSP))

65

2022/C 479/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o borbi protiv nekažnjavanja ratnih zločina u Ukrajini (2022/2655(RSP))

68

2022/C 479/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o društvenim i gospodarskim posljedicama ruskog rata u Ukrajini na EU – jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje (2022/2653(RSP))

75

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | četvrtak, 19. svibnja 2022. |
| 2022/C 479/09 | P9_TA(2022)0208Privremena liberalizacija trgovine kojom se dopunjuju trgovinske povlastice koje se primjenjuju na ukrajinske proizvode na temelju Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o privremenoj liberalizaciji trgovine kojom se dopunjuju trgovinske povlastice koje se primjenjuju na ukrajinske proizvode na temelju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane (COM(2022)0195 – C9-0159/2022 – 2022/0138(COD))P9_TC1-COD(2022)0138Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. svibnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o privremenim mjerama liberalizacije trgovine kojima se dopunjuju trgovinske povlastice koje se primjenjuju na ukrajinske proizvode na temelju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane | 86 |
| 2022/C 479/10 | P9_TA(2022)0209Čuvanje, analiza i pohrana u Eurojustu dokaza u vezi s genocidom, zločinima protiv čovječnosti, ratnim zločinima i povezanim kaznenim djelima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prikupljanja, čuvanja i analize dokaza povezanih s genocidom, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima, u Eurojustu (COM(2022)0187 – C9-0155/2022 – 2022/0130(COD))P9_TC1-COD(2022)0130Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. svibnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1727 u pogledu čuvanja, analize i pohrane u Eurojustu dokaza u vezi s genocidom, zločinima protiv čovječnosti, ratnim zločinima i povezanim kaznenim djelima | 87 |
| 2022/C 479/11 | P9_TA(2022)0210Uredba (EU) 2016/1628: produljenje ovlasti za donošenje delegiranih akata ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog paramenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1628 u pogledu produljenja ovlasti Komisije za donošenje delegiranih akata (COM(2022)0113 – C9-0119/2022 – 2022/0080(COD))P9_TC1-COD(2022)0080Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. svibnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1628 u pogledu produljenja ovlasti Komisije za donošenje delegiranih akata | 88 |
| 2022/C 479/12 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Prijedlogu direktive Vijeća o osiguravanju globalne minimalne razine oporezivanja za multinacionalne skupine u Uniji (COM(2021)0823 – C9-0040/2022 – 2021/0433(CNS)) | 89 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

četvrtak, 19. svibnja 2022.

2022/C 479/09

P9_TA(2022)0208Privremena liberalizacija trgovine kojom se dopunjuju trgovinske povlastice koje se primjenjuju na ukrajinske proizvode na temelju Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o privremenoj liberalizaciji trgovine kojom se dopunjuju trgovinske povlastice koje se primjenjuju na ukrajinske proizvode na temelju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane (COM(2022)0195 – C9-0159/2022 – 2022/0138(COD))P9_TC1-COD(2022)0138Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. svibnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o privremenim mjerama liberalizacije trgovine kojima se dopunjuju trgovinske povlastice koje se primjenjuju na ukrajinske proizvode na temelju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane

86

2022/C 479/10

P9_TA(2022)0209Čuvanje, analiza i pohrana u Eurojustu dokaza u vezi s genocidom, zločinima protiv čovječnosti, ratnim zločinima i povezanim kaznenim djelima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prikupljanja, čuvanja i analize dokaza povezanih s genocidom, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima, u Eurojustu (COM(2022)0187 – C9-0155/2022 – 2022/0130(COD))P9_TC1-COD(2022)0130Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. svibnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1727 u pogledu čuvanja, analize i pohrane u Eurojustu dokaza u vezi s genocidom, zločinima protiv čovječnosti, ratnim zločinima i povezanim kaznenim djelima

87

2022/C 479/11

P9_TA(2022)0210Uredba (EU) 2016/1628: produljenje ovlasti za donošenje delegiranih akata ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog paramenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1628 u pogledu produljenja ovlasti Komisije za donošenje delegiranih akata (COM(2022)0113 – C9-0119/2022 – 2022/0080(COD))P9_TC1-COD(2022)0080Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. svibnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1628 u pogledu produljenja ovlasti Komisije za donošenje delegiranih akata

88

2022/C 479/12

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Prijedlogu direktive Vijeća o osiguravanju globalne minimalne razine oporezivanja za multinacionalne skupine u Uniji (COM(2021)0823 – C9-0040/2022 – 2021/0433(CNS))

89

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

16.12.2022

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 479/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 479/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2022.–2023.

Dnevne sjednice od 18. do 19. svibnja 2022.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

četvrtak, 19. svibnja 2022.

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 479/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 479/2

---

P9_TA(2022)0211

Godišnje izvješće o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Republike Moldove

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Republike Moldove (2021/2237(INI))

(2022/C 479/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 8. te glavu V., osobito članke 21., 22, 36. i 37. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 8. te glavu V., osobito članke 21., 22, 36. i 37. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove (dalje u tekstu Moldova), s druge strane („Sporazum”), koji uključuje područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine („DCFTA”) te koji je u potpunosti stupio na snagu 1. srpnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove (dalje u tekstu Moldova), s druge strane („Sporazum”), koji uključuje područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine („DCFTA”) te koji je u potpunosti stupio na snagu 1. srpnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir uspostavu bezviznog režima za građane Moldove u ožujku 2014., kao posljedicu izmjena Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 (1) koje su donijeli Europski parlament i Vijeće, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uspostavu bezviznog režima za građane Moldove u ožujku 2014., kao posljedicu izmjena Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 (1) koje su donijeli Europski parlament i Vijeće,

| — | uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Istočnom partnerstvu, uoči sastanka na vrhu u lipnju 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Istočnom partnerstvu, uoči sastanka na vrhu u lipnju 2020.,

| — | uzimajući u obzir zajednički dokument radnih službi Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje o izvješću o provedbi pridruživanja u Republici Moldovi od 13. listopada 2021. (SWD(2021)0295), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički dokument radnih službi Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje o izvješću o provedbi pridruživanja u Republici Moldovi od 13. listopada 2021. (SWD(2021)0295),

| — | uzimajući u obzir ishod šestog sastanka Vijeća za pridruživanje između Europske unije i Moldove održanog 28. listopada 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod šestog sastanka Vijeća za pridruživanje između Europske unije i Moldove održanog 28. listopada 2021.,

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave sa sastanaka na vrhu Istočnog partnerstva, osobito onu posljednju od 15. prosinca 2021. iz Bruxellesa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave sa sastanaka na vrhu Istočnog partnerstva, osobito onu posljednju od 15. prosinca 2021. iz Bruxellesa,

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i ESVD-a naslovljen „Oporavak, otpornost i reforme: prioriteti Istočnog partnerstva nakon 2020.” od 2. srpnja 2021. (SWD(2021)0186), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i ESVD-a naslovljen „Oporavak, otpornost i reforme: prioriteti Istočnog partnerstva nakon 2020.” od 2. srpnja 2021. (SWD(2021)0186),

| — | uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju između Ministarstva vanjskih poslova Gruzije, Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija Republike Moldove i Ministarstva vanjskih poslova Ukrajine o uspostavi pojačane suradnje u području europskih integracija, potpisan 17. svibnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju između Ministarstva vanjskih poslova Gruzije, Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija Republike Moldove i Ministarstva vanjskih poslova Ukrajine o uspostavi pojačane suradnje u području europskih integracija, potpisan 17. svibnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu trija čelnika država/vlade pridružene trojke – Gruzije, Republike Moldove i Ukrajine nakon šestog sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog 15. prosinca 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu trija čelnika država/vlade pridružene trojke – Gruzije, Republike Moldove i Ukrajine nakon šestog sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog 15. prosinca 2021.,

| — | uzimajući u obzir zahtjev Moldove za pristupanje Europskoj uniji, podnesen 3. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Moldove za pristupanje Europskoj uniji, podnesen 3. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir pismo premijera Moldove predsjedniku Europskog parlamenta od 16. ožujka 2022. u kojem traži povećanje makrofinancijske pomoći Moldovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo premijera Moldove predsjedniku Europskog parlamenta od 16. ožujka 2022. u kojem traži povećanje makrofinancijske pomoći Moldovi,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 26. veljače 2018. o Republici Moldovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 26. veljače 2018. o Republici Moldovi,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 26. siječnja 2021. naslovljenu „Suci u Poljskoj i Republici Moldovi moraju ostati neovisni” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 26. siječnja 2021. naslovljenu „Suci u Poljskoj i Republici Moldovi moraju ostati neovisni” (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenja i preporuke Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS/ODIHR) i Venecijanske komisije Vijeća Europe, posebno od 15. ožujka 2018. o izbornoj reformi u Moldovi, od 24. lipnja 2019. o ustavnoj situaciji s posebnim naglaskom na mogućnost raspuštanja parlamenta, od 14. listopada 2019. o nacrtu zakona o reformi Vrhovnog suda i Ureda državnog odvjetnika te od 13. prosinca 2021. o izmjenama zakona o državnom odvjetništvu od 24. kolovoza 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja i preporuke Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS/ODIHR) i Venecijanske komisije Vijeća Europe, posebno od 15. ožujka 2018. o izbornoj reformi u Moldovi, od 24. lipnja 2019. o ustavnoj situaciji s posebnim naglaskom na mogućnost raspuštanja parlamenta, od 14. listopada 2019. o nacrtu zakona o reformi Vrhovnog suda i Ureda državnog odvjetnika te od 13. prosinca 2021. o izmjenama zakona o državnom odvjetništvu od 24. kolovoza 2021.,

| — | uzimajući u obzir pravnu analizu Zakona o izmjenama Zakona o audiovizualnim medijskim uslugama Republike Moldove, koju je 14. siječnja 2022. predstavila predstavnica OESS-a za slobodu medija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pravnu analizu Zakona o izmjenama Zakona o audiovizualnim medijskim uslugama Republike Moldove, koju je 14. siječnja 2022. predstavila predstavnica OESS-a za slobodu medija,

| — | uzimajući u obzir ishod 12. dijaloga EU-a i Moldove o ljudskim pravima, održanog 13. rujna 2021. putem videokonferencije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod 12. dijaloga EU-a i Moldove o ljudskim pravima, održanog 13. rujna 2021. putem videokonferencije,

| — | uzimajući u obzir preporuke i aktivnosti Parlamentarnog odbora za pridruživanje između EU-a i Moldove, Parlamentarne skupštine Euronest, Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva, Platforme civilnog društva EU-a i Moldove i drugih predstavnika civilnog društva u Moldovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke i aktivnosti Parlamentarnog odbora za pridruživanje između EU-a i Moldove, Parlamentarne skupštine Euronest, Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva, Platforme civilnog društva EU-a i Moldove i drugih predstavnika civilnog društva u Moldovi,

| — | uzimajući u obzir Nacionalnu strategiju za regionalni razvoj za razdoblje 2022. – 2028., koju je donijela Vlada Moldove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacionalnu strategiju za regionalni razvoj za razdoblje 2022. – 2028., koju je donijela Vlada Moldove,

| — | uzimajući u obzir novi vladin akcijski plan za razdoblje 2020. – 2023., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novi vladin akcijski plan za razdoblje 2020. – 2023.,

| — | uzimajući u obzir zaključke misije Europskog parlamenta za promatranje prijevremenih parlamentarnih izbora u Moldovi održanih 11. srpnja 2021. u sklopu međunarodne misije za promatranje izbora pod vodstvom OESS-a/ODIHR-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke misije Europskog parlamenta za promatranje prijevremenih parlamentarnih izbora u Moldovi održanih 11. srpnja 2021. u sklopu međunarodne misije za promatranje izbora pod vodstvom OESS-a/ODIHR-a,

| — | uzimajući u obzir izjavu od 12. srpnja 2021. visokog predstavnika Josepa Borrella i povjerenika Olivéra Várhelyija o parlamentarnim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu od 12. srpnja 2021. visokog predstavnika Josepa Borrella i povjerenika Olivéra Várhelyija o parlamentarnim izborima,

| — | uzimajući u obzir svoje prijašnje rezolucije koje se odnose na Moldovu, posebice prethodnu Rezoluciju o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Moldove od 20. listopada 2020. (3), Rezoluciju od 5. srpnja 2018. o političkoj krizi u Moldovi nakon poništavanja rezultata izbora za gradonačelnika Kišinjeva (4), Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o pružanju makrofinancijske pomoći Republici Moldovi (5) i Rezoluciju od 21. siječnja 2016. o sporazumima o pridruživanju/područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prijašnje rezolucije koje se odnose na Moldovu, posebice prethodnu Rezoluciju o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Moldove od 20. listopada 2020. (3), Rezoluciju od 5. srpnja 2018. o političkoj krizi u Moldovi nakon poništavanja rezultata izbora za gradonačelnika Kišinjeva (4), Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o pružanju makrofinancijske pomoći Republici Moldovi (5) i Rezoluciju od 21. siječnja 2016. o sporazumima o pridruživanju/područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom (6),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješćâ o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješćâ o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0143/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0143/2022),

| A. | budući da je ničim izazvan, neopravdani i nezakoniti rat Rusije protiv Ukrajine koji je započeo 24. veljače 2022. nesrazmjerno utjecao na Moldovu kao susjednu državu, koja je u dva tjedna primila preko 360 000 izbjeglica iz Ukrajine, od kojih je više od 100 000 ostalo u zemlji, čime su njezini resursi znatno opterećeni; |
| --- | --- |

A.

budući da je ničim izazvan, neopravdani i nezakoniti rat Rusije protiv Ukrajine koji je započeo 24. veljače 2022. nesrazmjerno utjecao na Moldovu kao susjednu državu, koja je u dva tjedna primila preko 360 000 izbjeglica iz Ukrajine, od kojih je više od 100 000 ostalo u zemlji, čime su njezini resursi znatno opterećeni;

| B. | budući da od početka ruskog rata protiv Ukrajine vlada zabrinutost zbog mogućih insceniranih napada u Moldovi; |
| --- | --- |

B.

budući da od početka ruskog rata protiv Ukrajine vlada zabrinutost zbog mogućih insceniranih napada u Moldovi;

| C. | budući da je general-bojnik Rustam Minekajev, zamjenik zapovjednika ruskog središnjeg vojnog okruga, 22. travnja 2022. izjavio da je jedan od ciljeva aktualne ruske invazije na Ukrajinu stvaranje kopnenog koridora do pridnjestarske regije; budući da je general-bojnik Minekajev također lažno tvrdio da su u Pridnjestrovlju zabilježeni slučajevi ugnjetavanja stanovništva koje govori ruski jezik; |
| --- | --- |

C.

budući da je general-bojnik Rustam Minekajev, zamjenik zapovjednika ruskog središnjeg vojnog okruga, 22. travnja 2022. izjavio da je jedan od ciljeva aktualne ruske invazije na Ukrajinu stvaranje kopnenog koridora do pridnjestarske regije; budući da je general-bojnik Minekajev također lažno tvrdio da su u Pridnjestrovlju zabilježeni slučajevi ugnjetavanja stanovništva koje govori ruski jezik;

| D. | budući da su na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva prepoznate europske težnje i europski izbor uključenih partnera te se potaknula potpuna provedba sporazumâ o pridruživanju i njihovih detaljnih i sveobuhvatnih sporazuma o slobodnoj trgovini; |
| --- | --- |

D.

budući da su na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva prepoznate europske težnje i europski izbor uključenih partnera te se potaknula potpuna provedba sporazumâ o pridruživanju i njihovih detaljnih i sveobuhvatnih sporazuma o slobodnoj trgovini;

| E. | budući da je nakon razdoblja političke nestabilnosti i nazadovanja demokracije na predsjedničkim izborima 15. studenoga 2020. s 57,75 % glasova pobijedila Maia Sandu te je Stranka djelovanja i solidarnosti dobila 52,8 % glasova i osvojila 63 od 101 mjesta u moldavskom parlamentu na prijevremenim parlamentarnim izborima 11. srpnja 2021., čime su građani Moldove pokazali snažnu predanost demokraciji, vladavini prava i europskoj budućnosti svoje zemlje jer su Stranci djelovanja i solidarnosti povjerili snažan mandat za ambiciozan program reformi; |
| --- | --- |

E.

budući da je nakon razdoblja političke nestabilnosti i nazadovanja demokracije na predsjedničkim izborima 15. studenoga 2020. s 57,75 % glasova pobijedila Maia Sandu te je Stranka djelovanja i solidarnosti dobila 52,8 % glasova i osvojila 63 od 101 mjesta u moldavskom parlamentu na prijevremenim parlamentarnim izborima 11. srpnja 2021., čime su građani Moldove pokazali snažnu predanost demokraciji, vladavini prava i europskoj budućnosti svoje zemlje jer su Stranci djelovanja i solidarnosti povjerili snažan mandat za ambiciozan program reformi;

| F. | budući da se Sporazum o pridruživanju / DCFTA temelji na zajedničkim vrijednostima na kojima je izgrađen EU, odnosno na demokraciji, poštovanju ljudskih prava i temeljnih sloboda te vladavini prava, i da su te vrijednosti ključni elementi političkog pridruživanja i gospodarske integracije predviđenih Sporazumom o pridruživanju / DCFTA-om; |
| --- | --- |

F.

budući da se Sporazum o pridruživanju / DCFTA temelji na zajedničkim vrijednostima na kojima je izgrađen EU, odnosno na demokraciji, poštovanju ljudskih prava i temeljnih sloboda te vladavini prava, i da su te vrijednosti ključni elementi političkog pridruživanja i gospodarske integracije predviđenih Sporazumom o pridruživanju / DCFTA-om;

| G. | budući da prema posljednjim ispitivanjima javnog mnijenja 71,6 % građana Moldove podupire cilj europske integracije svoje zemlje; |
| --- | --- |

G.

budući da prema posljednjim ispitivanjima javnog mnijenja 71,6 % građana Moldove podupire cilj europske integracije svoje zemlje;

| H. | budući da su sudionici 11. sastanka Parlamentarnog odbora EU-a i Moldove, održanog 6. i 7. travnja 2022., primili na znanje odlučnost predsjednice, vlade i parlamentarne većine Moldove da temeljito provedu program pridruživanja EU-a i Moldove i tako dovedu do konkretnog poboljšanja života moldavskih građana; |
| --- | --- |

H.

budući da su sudionici 11. sastanka Parlamentarnog odbora EU-a i Moldove, održanog 6. i 7. travnja 2022., primili na znanje odlučnost predsjednice, vlade i parlamentarne većine Moldove da temeljito provedu program pridruživanja EU-a i Moldove i tako dovedu do konkretnog poboljšanja života moldavskih građana;

| I. | budući da konkretni rezultati šestog sastanka Vijeća za pridruživanje EU-a i Moldove, održanog 28. listopada 2021., daju novi poticaj bližoj i poboljšanoj suradnji u ključnim područjima; |
| --- | --- |

I.

budući da konkretni rezultati šestog sastanka Vijeća za pridruživanje EU-a i Moldove, održanog 28. listopada 2021., daju novi poticaj bližoj i poboljšanoj suradnji u ključnim područjima;

| J. | budući da je plan gospodarskog oporavka za Moldovu predložen kao dio obnovljenog programa za oporavak, otpornost i reformu za zemlje Istočnog partnerstva, koji se temelji na gospodarskom i investicijskom planu za socioekonomski oporavak i dugoročnu otpornost nakon pandemije bolesti COVID-19 pod motom „bolja ponovna izgradnja”; budući da glavne inicijative gospodarskog i investicijskog plana za Moldovu predviđaju ulaganja u energetsku učinkovitost, infrastrukturu i povezivost, ali ne i u prelazak na čistu energiju; |
| --- | --- |

J.

budući da je plan gospodarskog oporavka za Moldovu predložen kao dio obnovljenog programa za oporavak, otpornost i reformu za zemlje Istočnog partnerstva, koji se temelji na gospodarskom i investicijskom planu za socioekonomski oporavak i dugoročnu otpornost nakon pandemije bolesti COVID-19 pod motom „bolja ponovna izgradnja”; budući da glavne inicijative gospodarskog i investicijskog plana za Moldovu predviđaju ulaganja u energetsku učinkovitost, infrastrukturu i povezivost, ali ne i u prelazak na čistu energiju;

| K. | budući da je aktualni hitni program makrofinancijske pomoći EU-a za Moldovu zbog pandemije bolesti COVID-19 dovršen, pri čemu je prva tranša u iznosu od 50 milijuna EUR isplaćena u studenome 2020., dok je druga od 50 milijuna EUR isplaćena 7. listopada 2021. nakon znatnog napretka u ispunjavanju uvjeta u pogledu politika iz Memoranduma o razumijevanju; |
| --- | --- |

K.

budući da je aktualni hitni program makrofinancijske pomoći EU-a za Moldovu zbog pandemije bolesti COVID-19 dovršen, pri čemu je prva tranša u iznosu od 50 milijuna EUR isplaćena u studenome 2020., dok je druga od 50 milijuna EUR isplaćena 7. listopada 2021. nakon znatnog napretka u ispunjavanju uvjeta u pogledu politika iz Memoranduma o razumijevanju;

| L. | budući da je Moldova 105. od 180 zemalja na ljestvici Indeksa percepcije korupcije za 2021. (podigla se s 115. mjesta 2020.) te da, unatoč promjeni vlasti, nedostatak značajnih poboljšanja u borbi protiv korupcije izaziva veliku zabrinutost jer korupcija već godinama ozbiljno utječe na državni aparat, usporava gospodarski rast i modernizaciju te šteti demokraciji; |
| --- | --- |

L.

budući da je Moldova 105. od 180 zemalja na ljestvici Indeksa percepcije korupcije za 2021. (podigla se s 115. mjesta 2020.) te da, unatoč promjeni vlasti, nedostatak značajnih poboljšanja u borbi protiv korupcije izaziva veliku zabrinutost jer korupcija već godinama ozbiljno utječe na državni aparat, usporava gospodarski rast i modernizaciju te šteti demokraciji;

| M. | budući da nova vlada još uvijek treba riješiti pitanje bitnih nedostataka u okviru pravosudnog sektora i vladavine prava koji i dalje ometaju demokratsko upravljanje u Moldovi; |
| --- | --- |

M.

budući da nova vlada još uvijek treba riješiti pitanje bitnih nedostataka u okviru pravosudnog sektora i vladavine prava koji i dalje ometaju demokratsko upravljanje u Moldovi;

| N. | budući da je Moldova 89. od 180 zemalja na ljestvici Svjetskog indeksa slobode medija za 2021. (podigla se za dva mjesta u usporedbi s prethodnom godinom) te su zabrinutosti koje i dalje postoje u vezi s koncentracijom vlasništva nad medijima, monopolizacijom tržišta oglašavanja, nedostatkom uredničke neovisnosti i kontrolom koju ekonomske i političke skupine imaju nad medijskim ustanovama; |
| --- | --- |

N.

budući da je Moldova 89. od 180 zemalja na ljestvici Svjetskog indeksa slobode medija za 2021. (podigla se za dva mjesta u usporedbi s prethodnom godinom) te su zabrinutosti koje i dalje postoje u vezi s koncentracijom vlasništva nad medijima, monopolizacijom tržišta oglašavanja, nedostatkom uredničke neovisnosti i kontrolom koju ekonomske i političke skupine imaju nad medijskim ustanovama;

| O. | budući da organizacije civilnog društva i dalje pozivaju na povećanu transparentnost u pogledu odlučivanja u parlamentu i drugim javnim tijelima te ponavljaju svoje prijedloge podnesene 2016. i 2017. za zakonodavni okvir za pristup informacijama; |
| --- | --- |

O.

budući da organizacije civilnog društva i dalje pozivaju na povećanu transparentnost u pogledu odlučivanja u parlamentu i drugim javnim tijelima te ponavljaju svoje prijedloge podnesene 2016. i 2017. za zakonodavni okvir za pristup informacijama;

| P. | budući da je suradnja između javnih tijela i civilnog društva i dalje povremena i velikim dijelom nije institucionalizirana; |
| --- | --- |

P.

budući da je suradnja između javnih tijela i civilnog društva i dalje povremena i velikim dijelom nije institucionalizirana;

| Q. | budući da je u svojem posljednjem izvješću o provedbi Komisija utvrdila ključne probleme u pogledu prava na pristup zdravstvenoj zaštiti i informacijama od javnog interesa, prava na rad i pristojan život, slobodu kretanja i slobodu izražavanja; |
| --- | --- |

Q.

budući da je u svojem posljednjem izvješću o provedbi Komisija utvrdila ključne probleme u pogledu prava na pristup zdravstvenoj zaštiti i informacijama od javnog interesa, prava na rad i pristojan život, slobodu kretanja i slobodu izražavanja;

| R. | budući da se žene i dalje suočavaju s rodnom neravnopravnošću te da je njihova uključenost u odlučivanju ograničena zbog rodnih stereotipa i normi; |
| --- | --- |

R.

budući da se žene i dalje suočavaju s rodnom neravnopravnošću te da je njihova uključenost u odlučivanju ograničena zbog rodnih stereotipa i normi;

| S. | budući da, iako se pravnim okvirom više ne priječi pristup određenim zanimanjima, njegova provedba i dalje je spora te se žene i dalje suočavaju s de facto preprekama, kao što je nedovoljan pristup cjenovno prihvatljivim uslugama skrbi; |
| --- | --- |

S.

budući da, iako se pravnim okvirom više ne priječi pristup određenim zanimanjima, njegova provedba i dalje je spora te se žene i dalje suočavaju s de facto preprekama, kao što je nedovoljan pristup cjenovno prihvatljivim uslugama skrbi;

| T. | budući da je govor mržnje i dalje problem koji izaziva zabrinutost te je usmjeren većinom na žene i LGBTI osobe; |
| --- | --- |

T.

budući da je govor mržnje i dalje problem koji izaziva zabrinutost te je usmjeren većinom na žene i LGBTI osobe;

| U. | budući da u svojem izvješću o provedbi Komisija ističe ozbiljne probleme kao što su stopa dojenačke smrti, dječji rad, uključujući povezanost s trgovinom ljudima i seksualnim iskorištavanjem, posebna situacija romske djece i djece koju su napustili roditelji, stagnirajući broj dojenčadi i djece s invaliditetom u ustanovama za institucionalnu skrb te nedovoljna kvaliteta socijalnih usluga za potporu obiteljima u ranjivim situacijama; |
| --- | --- |

U.

budući da u svojem izvješću o provedbi Komisija ističe ozbiljne probleme kao što su stopa dojenačke smrti, dječji rad, uključujući povezanost s trgovinom ljudima i seksualnim iskorištavanjem, posebna situacija romske djece i djece koju su napustili roditelji, stagnirajući broj dojenčadi i djece s invaliditetom u ustanovama za institucionalnu skrb te nedovoljna kvaliteta socijalnih usluga za potporu obiteljima u ranjivim situacijama;

| V. | budući da Moldova uvozi oko 80 % svoje energije, a energija vjetra, solarna energija i energija iz malih hidroelektrana čine samo oko 1 % strukture izvora energije u Moldovi; |
| --- | --- |

V.

budući da Moldova uvozi oko 80 % svoje energije, a energija vjetra, solarna energija i energija iz malih hidroelektrana čine samo oko 1 % strukture izvora energije u Moldovi;

| W. | budući da je biomasa jedini značajan domaći izvor energije u Moldovi, čiji je doprinos 19 % ukupne opskrbe energijom; |
| --- | --- |

W.

budući da je biomasa jedini značajan domaći izvor energije u Moldovi, čiji je doprinos 19 % ukupne opskrbe energijom;

| X. | budući da se Moldova u skladu s Pariškim sporazumom obvezala da će smanjiti emisije za 70 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990.; |
| --- | --- |

X.

budući da se Moldova u skladu s Pariškim sporazumom obvezala da će smanjiti emisije za 70 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990.;

Zajedničke vrijednosti i opća načela

| 1. | pozdravlja povijesne rezultate predsjedničkih izbora 2020. i parlamentarnih izbora 2021., na kojima je narod Moldove dao veliku većinu glasova snagama koje promiču reforme i proeuropsku političku orijentaciju, koje su sad u potpunosti odgovorne za upravljanje državom; potiče institucije EU-a i političko vodstvo Moldove da iskoriste tu jedinstvenu priliku za suradnju u provedbi odavno potrebnih reformi i unapređenje europske integracije Moldove na temelju vrijednosti demokracije, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te vladavine prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja zahtjev za pristupanje Europskoj uniji koji je Moldova podnijela 3. ožujka 2022., čime je potvrdila svoj odabrani europski put; napominje da taj korak dodatno naglašava potrebu za pojačanim političkim dijalogom na visokoj razini s moldavskim vlastima kako bi se postigao konkretan i održiv napredak u provedbi ključnih reformi; poziva institucije EU-a da u skladu s člankom 49. UEU-a i na temelju zasluga Moldovi, Ukrajini i Gruzijidodijele status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u te da u međuvremenu nastave raditi na njezinoj integraciji u jedinstveno tržište EU-a; poziva Komisiju i ESVD da dodatno pojačaju suradnju s moldavskim kolegama i da maksimalno povećaju svoju političku, tehničku i financijsku potporu Moldovi tijekom ovog ključnog razdoblja kako bi se dao dodatni poticaj napretku i osigurala odgovarajuća apsorpcijska sposobnost za pomoć EU-a; ističe da je potrebno razmotriti načine na koje se može konsolidirati i poboljšati kapacitet javnih institucija Moldove u tom pogledu, uključujući zajednički projekt EU-a i Moldove o uspostavljanju visokoškolske ustanove za osposobljavanje ljudskih resursa za moldavsku javnu upravu, osiguravajući najveću moguću transparentnost postupaka odabira i promaknuća osoblja te pružajući pomoć EU-a u obliku dodatnih sredstava za plaće državnih službenika u moldavskoj vladi koji rade u ključnim područjima reformi za europsku integraciju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da bi potpora Europske unije trebala biti više strateška i poziva na osnivanje Skupine za potporu za Republiku Moldovu na razini Komisije na temelju modela Skupine za potporu Ukrajini (SGUA), kako je predviđeno u okviru izvornih ovlasti SGUA-e; ističe da bi takva skupina mogla imati središnju ulogu u boljem usmjeravanju financijske i tehničke potpore EU-a te pružanju višedimenzionalne pomoći moldavskim vlastima u daljnjim reformama u ključnim područjima pravosuđa, borbi protiv korupcije i javnoj upravi, provedbom gospodarskog i investicijskog plana za zemlje Istočnog partnerstva te plana gospodarskog oporavka za Moldovu, kao i pomaganju Moldovi u pripremi za buduće pregovore o pristupanju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da Moldovi pomogne u pripremi vjerodostojne pretpristupne strategije za članstvo u EU-u; ponovno poziva Komisiju da usvoji redovita godišnja cjelovita izvješća u kojima se ocjenjuje provedba reformi na temelju jasnih referentnih vrijednosti i uporabom iste metodologije koja je primijenjena na zemlje Zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da su zahtjevi Ukrajine, Moldove i Gruzije za članstvo u EU-u otvorili novo poglavlje u njihovoj europskoj integraciji, koje bi trebalo biti obilježeno pojačanim naporima u pogledu provedbe relevantnih Sporazuma o pridruživanju / DCFTA-a i boljim strateškim pristupom EU-a potpori tim zemljama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja rezultate šestog sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog 15. prosinca 2021., u kojima su ponovno potvrđena značajna postignuća suradnje u tom formatu i utvrđen ambiciozan smjer buduće suradnje koja se temelji na zajedničkim vrijednostima i usmjerena je na oporavak, otpornost i reformu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja činjenicu da je na sastanku na vrhu prepoznata inicijativa Moldove, Gruzije i Ukrajine za jačanje njihove suradnje kao triju pridruženih partnera EU-a („pridružena trojka”) te njihove europske težnje i europski izbor; potiče te tri zemlje da surađuju u postizanju njihovog cilja o članstvu u EU-u dodatnim unapređivanjem plana reformi i razmjenom najboljih praksi za dobro upravljanje te u provedbi Sporazuma o pridruživanju / DCFTA-a kao temelja za buduće pristupanje EU-u na temelju zasluga; poziva Komisiju da procijeni zahtjev Moldove za pristupanje EU-u te da u međuvremenu odgovori na interes pridruženih zemalja za produbljivanje sektorske suradnje s EU-om u područjima od zajedničkog interesa uz zadržavanje načela uključivosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja konstruktivan doprinos Moldove suradnji u okviru Istočnog partnerstva, posebno u okviru pridruženih zemalja, i izražava nadu da će izjave o njezinu ambicioznom planu i sektorskoj integraciji u prometu, energiji i drugim područjima postati konkretne odluke i djelovanja kako moldavskih vlasti tako i Unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva institucije EU-a da analiziraju mogućnost da se Moldova kao promatrač uključi u postupke odbora uspostavljenih u skladu s člankom 291. UFEU-a i Uredbom (EU) br. 182/2011 (7), te u sastanke radnih skupina i odbora Vijeća, kako bi se dokazala predanost EU-a daljnjoj integraciji i ojačala usmjerenost zemalja na reforme i administrativno znanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prepoznaje da rat u Ukrajini nesrazmjerno utječe na gospodarstvo Moldove kao rezultat izgubljenih mogućnosti uvoza i izvoza, viših troškova prijevoza, brzog rasta cijena energije i potrebe za rješavanjem kritične humanitarne situacije zbog velikog broja izbjeglica koji dolaze iz Ukrajine; pohvaljuje moldavski narod i državne institucije zbog njihovog iznimnog angažmana u rješavanju pitanja velikog broja izbjeglica iz Ukrajine koji ulaze u zemlju, što je rezultiralo time da je Moldova zemlja s najvećim brojem ukrajinskih izbjeglica po glavi stanovnika; naglašava da to znači da su i potrebe Moldove drastično porasle u smislu gospodarske potpore, uključujući makrofinancijsku pomoć; poziva EU i druge međunarodne partnere Moldove da u skladu s time hitno preispitaju svoje politike i povećaju potporu zemlji kako bi se stabilizirala njezina socioekonomska situacija i osigurao njezin daljnji razvoj; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja odlučno djelovanje EU-a i njegovih država članica („Tim Europa”) u ublažavanju socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 putem donacija cjepiva i financijske potpore; poziva ESVD da s pomoću radne skupine East Stratcom i delegacije Europske unije u Republici Moldovi pomogne moldavskim vlastima u suzbijanju dezinformacija o cjepivima protiv bolesti COVID-19 i poticanju socijalnog dijaloga radi postizanja cilja od najmanje 70 % procijepljenog stanovništva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da je plan gospodarskog oporavka Republike Moldove, u vrijednosti gotovo 600 milijuna EUR, ključan element oporavka Moldove, što predstavlja jedinstvenu priliku za ubrzavanje strukturnih reformi, restrukturiranje gospodarstva, borbu protiv siromaštva i socijalnih nejednakosti, poticanje zelene i digitalne tranzicije i pripremu zemlje za druge buduće izazove; pozdravlja prvu isplatu u iznosu od 36,4 milijuna EUR za Moldovu u okviru paketa za oporavak kako bi se nastavila potpora reformi policije i zemljinoj borbi protiv bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja novi program gospodarskih reformi Moldove, koji je Međunarodni monetarni fond odobrio u prosincu 2021., a kojim se otvara put novom prijedlogu Komisije za paket makrofinancijske pomoći za Moldovu u vrijednosti do 150 milijuna EUR; pozdravlja činjenicu da su Parlament i Vijeće brzo usvojili novi program makrofinancijske pomoći; ističe ključnu važnost stroge uvjetovanosti koja je ponajprije povezana s demokratskim reformama, a ne s gospodarskim čimbenicima, što vrijedi i za sva druga financijska sredstva koja EU pruža svojim partnerima; poziva Komisiju da osigura dostupnost tehničke pomoći moldavskim vlastima kako bi se na odgovarajući način provele dogovorene reforme u kontekstu makrofinancijske pomoći; |
| --- | --- |

13.

Reforme i institucionalni okvir

| 14. | pozdravlja ambiciozan program reformi vlade Natalije Gavrilițe kakav nikad prije nije proveden i početni napredak koji je već postignut u njegovoj provedbi, posebno u pogledu borbe protiv korupcije, veće transparentnosti javnog upravljanja, daljnje provedbe reformi u području vladavine prava i digitalizacije, poboljšanja životnog standarda najugroženijih skupina stanovništva i poboljšanja poslovne klime u zemlji; ponavlja da je dovoljan napredak u provedbi dogovorenih reformi ključan uvjet za kontinuiranu financijsku potporu EU-a i primjenu načela „više za više”; |
| --- | --- |

14.

| 15. | snažno potiče moldavsku vladu da nastavi ulagati napore kako bi se zemlja nepovratno uskladila s Europskom unijom; potiče vlasti i opoziciju da konstruktivno surađuju kako bi svoju zemlju učinili funkcionalnom državom koja može svojim građanima ponuditi mogućnosti i postići poboljšanja u svim područjima koja su njezina odgovornost jer će to imati pozitivan učinak na standard života u Moldovi i potaknuti moldavske građane koji žive u inozemstvu da se vrate u svoju domovinu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da se visoka očekivanja koja imaju građani Moldove trebaju ispuniti ostvarivanjem konkretnih poboljšanja u pogledu njihovih mogućnosti za zaradu, ponovne izgradnje povjerenja u državne institucije i borbe protiv korupcije i oligarhijskih struktura; |
| --- | --- |

16.

| 17. | napominje da, iako su predsjednički i prijevremeni parlamentarni izbori bili dobro organizirani i konkurentni, izborna kampanja bila je usmjerena na podjelu društva i vođena na negativan način koji je uključivao netolerantnu retoriku i osobne napade; ističe da se preostali nedostaci moraju riješiti provedbom preporuka Venecijanske komisije Vijeća Europe i OESS-a/ODIHR-a, uključujući poboljšavanje izbornog pravnog okvira u skladu s obvezama OESS-a i drugim međunarodnim standardima, hitnu i temeljitu istragu vjerodostojnih navoda o kupovini glasova i nezakonitom nagovaranju glasača, rješavanje pitanja zlouporabe državnih sredstava, veću transparentnost i odgovornost u pogledu financiranja kampanja, strožu provedbu postojećih odredbi Zakona o audiovizualnim medijskim uslugama o nepristranom izvještavanju za vrijeme trajanja kampanje i pružanje boljih jamstava kojima se osigurava da su sudovi slobodni od političkog pritiska te u potpunosti nepristrani pri rješavanju slučajeva povezanih s izborima; poziva moldavsku vladu da donese sve mjere potrebne kako bi se osiguralo da građani Moldove koji žive izvan zemlje mogu sudjelovati u izborima na uključiv, transparentan i pošten način bez stranog uplitanja; |
| --- | --- |

17.

Energetska sigurnost i otpornost

| 18. | pozdravlja odluku Komisije da Moldovi osigura 60 milijuna EUR u okviru novog programa proračunske potpore kako bi se riješila kriza opskrbe plinom koju je umjetno stvorio Gazprom i kako bi se ublažio učinak rasta cijena na najranjivije osobe; pozdravlja napore koje, među ostalima, ulažu Poljska, Rumunjska i Ukrajina u brzo pružanje alternativnih kanala opskrbe plinom; ističe da je energija najvažniji resurs za ruski proračun, vojsku i socijalne programe te da se Gazprom upotrebljava kao alat za ostvarivanje gospodarskih i geopolitičkih interesa Kremlja u inozemstvu; pozdravlja činjenicu da je, kao dopunu potpori koju EU već pruža u kontekstu energetske krize, delegacija EU-a u Kišinjevu mobilizirala 5 milijuna EUR za pružanje potpore ranjivim skupinama koje najviše pogađa rast cijena energije; ipak, priznaje da je potrebna značajnija potpora s obzirom na kontinuirano rastuće cijene energije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | napominje da rat Rusije protiv Ukrajine i njezina uporaba energetskih resursa kao oružja dodatno naglašava geostratešku važnost poduzimanja reformi u energetskom sektoru, kojima bi se ukinula ovisnost o ruskom plinu i potaknula diverzifikacija opskrbe energijom i energetskih pravaca, izgradnje dugoročne otpornosti prelaskom na obnovljive izvore energije i ulaganja u nadogradnju postojeće i stvaranje nove infrastrukture i energetske učinkovitosti, među ostalim u sektoru proizvodnje energije, prometa i kućanstava, čime bi se poboljšala povezivost uz osiguranje okolišne održivosti; napominje da bi to moglo pomoći u izgradnji otpornosti na potencijalne pokušaje trećih strana da upotrijebe energiju za geopolitički utjecaj; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da je neprihvatljivo da se opskrba plinom iz Rusije koristi kao oružje kako bi se izvršio politički pritisak na vladu Moldove da promijeni svoju geopolitičku orijentaciju i odustane od ispunjavanja legitimnih želja moldavskog biračkog tijela; potiče Komisiju i ESVD da uključe Moldovu u planove EU-a za postizanje neovisnosti od Rusije u pogledu opskrbe energijom i da povećaju financijsku i tehničku potporu EU-a Moldovi, koja je potrebna kako bi se osigurala njezina otpornost na takvo vanjsko uplitanje i smanjila njezina velika ovisnost o ruskoj energiji; traži od EU-a da pokaže snažniju energetsku solidarnost s Moldovom, u skladu s Sporazumom o pridruživanju, povećanjem međupovezanosti energetske infrastrukture između EU-a i zemalja u regiji; naglašava da je važno bez odlaganja provesti sva potrebna ulaganja i održavanje europske energetske infrastrukture kako bi sustav skladišta država članica i interkonekcijski vodovi mogli omogućiti prijenos plina u dovoljnom razmjeru iz EU-a u partnerske zemlje; poziva moldavske vlasti da dugoročno nastave s predanošću te zemlje kao članice Energetske zajednice provedbi trećeg energetskog paketa EU-a, osobito u pogledu razdvajanja prijenosa i distribucije plina i električne energije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava potrebu za povećanjem kapaciteta proizvodnje energije u Moldovi, koja se trenutačno oslanja na električnu energiju proizvedenu u Pridnjestrovlju za 80 % svoje opskrbe; pozdravlja uspješnu sinkronizaciju elektroenergetskih mreža Moldove i Ukrajine s europskom kontinentalnom mrežom 16. ožujka 2022., što će pomoći u osiguravanju njihove stabilnosti i sigurnosti opskrbe; pohvaljuje Europsku mrežu operatora prijenosnih sustava za električnu energiju (ENTSO-E) na njezinom radu na postizanju te prekretnice u izvanrednim okolnostima; traži da Komisija nastavi podržavati integraciju Moldove i Ukrajine u europsku kontinentalnu elektroenergetsku mrežu i da hitno uspostavi posebnu strukturu u okviru svoje uprave u tu svrhu; pozdravlja korake poduzete za međusobno povezivanje elektroenergetskog sustava Moldove i EU-a preko Rumunjske; poziva sva tijela da ostvare cilj povezivanja Moldove s rumunjskom električnom mrežom do 2024. uz potporu EU-a; poziva Komisiju da uključi Moldovu u testiranje otpornosti koje se provodi za unutarnje energetsko tržište; napominje da će podupiranje i promicanje pojačane suradnje EU-a s pridruženim zemljama Istočnog partnerstva u tim sektorima isto tako stvoriti gospodarski rast i ojačati energetsku otpornost te regije; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja pokretanje dijaloga na visokoj razini o energiji između EU-a i Moldove u kontekstu krizne situacije u moldavskom sektoru plina; potiče Komisiju da razmotri pokretanje sličnih dijaloga na visokoj razini s EU-om radi jačanja suradnje u drugim područjima, kao što su pravosuđe ili klima/zeleni plan, što bi pridonijelo postizanju ciljeva iz Sporazuma o pridruživanju/DCFTA-e; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Moldovu i EU da poboljšaju povezivost Moldove unutar crnomorskog bazena i karpatske regije, da napreduju u izgradnji moldavskih dionica proširene transeuropske prometne mreže (TEN-T) za zemlje Istočnog partnerstva, da podupiru reforme željezničkog sektora i razmotre mogućnosti, u suradnji s državama članicama i međunarodnim financijskim institucijama, za modernizaciju željezničkih veza između EU-a i Moldove uz osiguravanje okolišne održivosti; potiče Moldovu da postigne napredak u provedbi relevantne pravne stečevine te poziva na povećanu suradnju i postupnu integraciju Moldove u prometno tržište EU-a i Prometnu zajednicu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva EU da osigura platformu za planiranje ulaganja kako bi Moldova mogla provesti plan širokih razmjera za povezivanje infrastrukture, osobito povećavanjem apsorpcijske sposobnosti Moldove i pružanjem potrebne tehničke pomoći na način na koji se to radi za zemlje zapadnog Balkana u skladu s Okvirom za ulaganja na zapadnom Balkanu, što je platforma za pomoć u pogledu kapaciteta kojom upravlja Komisija; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja i podupire interes Moldove za unapređenje suradnje s EU-om u području digitalizacije i telekomunikacija; potiče EU i Moldovu da međusobno ukinu tarife za roaming između Moldove i EU-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja nastojanja i kontinuirani napredak moldavskih vlasti u pogledu daljnjeg poboljšavanja sustava nadzora sigurnosti i primjene međunarodnih standarda sigurnosti zračnog prometa Moldove, što je dovelo do uklanjanja svih zračnih prijevoznika u Moldovi s EU-ova sigurnosnog popisa zračnih prijevoznika, te poziva moldavske vlasti da osiguraju provedbu Sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između EU-a i Moldove; |
| --- | --- |

26.

Suradnja u području zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) i napredak u rješavanju pridnjestrovskog sukoba

| 27. | pozdravlja sporazum između EU-a i Moldove o pokretanju političkog i sigurnosnog dijaloga na visokoj razini te obnovljenu suradnju u pogledu sigurnosti i ZSOP-a bilateralnim političkim savjetovanjima među osobljem; potiče ESVD i Moldovu da u potpunosti iskoriste te platforme kako bi se unaprijedila suradnja u pitanjima kao što su, među ostalim, suzbijanje hibridnih prijetnji, poboljšanje otpornosti, jačanje kibersigurnosti i zaštita kritične infrastrukture te unapređivanje strateške komunikacije; poziva Moldovu da i dalje usklađuje svoja stajališta sa stajalištima ZVSP-a te da poveća doprinos zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici (ZSOP) i njezinim misijama; potiče EU i Moldovu da utvrde načine za proširenje te suradnje, posebno s obzirom na nestabilno sigurnosno stanje u istočnom susjedstvu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | izražava veliku zabrinutost zbog nedavnih događaja na teritoriju Pridnjestrovlja i osuđuje ih kao opasne provokacije do kojih je došlo u kontekstu vrlo nestabilne sigurnosne situacije; poziva na mir kako bi se očuvala sigurnost i dobrobit ljudi koji žive s obje strane rijeke Dnjestra i u susjednim zemljama; u tom pogledu pozdravlja smirenu i ograničenu reakciju vlasti u Kišinjevu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | odbacuje izjavu vlasti u okupiranoj pridnjestarskoj regiji Moldove od 3. ožujka 2022. kojom se najavljuje okončanje procesa rješavanja sukoba i ponovno poziva na priznavanje takozvane neovisnosti Pridnjestrovlja te izražava zabrinutost zbog te izjave; ponovno ističe svoju potporu sveobuhvatnom i mirnom rješenju pridnjestarskog sukoba pregovaračkim procesom formata „5+2” na temelju suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti Republike Moldove unutar njezinih međunarodno priznatih granica s posebnim statusom Pridnjestrovlja unutar održive države Moldove; naglašava da se svakim rješenjem pitanja Pridnjestrovlja mora poštovati suvereno pravo Moldove da odabere vlastiti obrambeni i vanjskopolitički smjer; potiče trud koji se ulaže u proširenje koristi DCFTA-e i režima putovanja bez viza na Pridnjestrovlje, što bi omogućilo znatan rast mobilnosti i trgovine u toj regiji; |
| --- | --- |

29.

| 30. | napominje da misija EU-a za pomoć na granici između Moldove i Ukrajine ima vrlo važnu ulogu u usklađivanju upravljanja državnom granicom i carinskog režima s onima u Uniji, uključujući u pogledu borbe protiv organiziranog kriminala i krijumčarenja te pridonošenja mirnom rješavanju sukoba u Pridnjestrovlju s pomoću mjera za izgradnju povjerenja i nadziranjem pridnjestrovskog dijela moldavsko-ukrajinske granice; potiče moldavsku vladu da nastavi promicati okruženje povoljno za rješavanje sukoba i podupirati aktivnosti kojima se povećavaju povjerenje i međuljudski kontakti u zajednicama podijeljenima zbog sukoba; smatra da će konstruktivno rješenje pridnjestrovskog pitanja donijeti stabilnost i blagostanje ne samo Moldovi nego i širem području; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Moldovu, Rusku Federaciju, države članice EU-a i druge međunarodne partnere da surađuju u pogledu potpunog uklanjanja i uništenja oko 20 000 tona starog streljiva iz sovjetskog doba koje se skladišti u odlagalištu streljiva u Cobasni i koje predstavlja veliku opasnost za sigurnost stanovništva i okoliš na objema obalama Dnjestra, s obzirom na to da mu je odavno istekao rok trajanja; izražava zabrinutost zbog brojnih vojnih vježbi koje su ruske vojne snage u provodile u Pridnjestrovlju i poziva Rusku Federaciju da uredno, bezuvjetno i u potpunosti povuče svoju vojsku i oružje iz Pridnjestrovlja u skladu s višestrukim zahtjevima moldavskih vlasti te poštujući suverenitet i teritorijalnu cjelovitost Moldove; |
| --- | --- |

31.

| 32. | izražava zabrinutost zbog pogoršanja stanja u području ljudskih prava u Pridnjestrovlju, posebno zbog progona osoba koje kritiziraju de facto upravu i razmještanje ruske vojske te ograničenja javnih okupljanja i aktivnosti lokalnih nevladinih organizacija; podsjeća Rusku Federaciju na njezinu odgovornost u pogledu poštovanja ljudskih prava u Pridnjestrovlju, što je potvrđeno u nekoliko presuda Europskog suda za ljudska prava (ESLJP); poziva ruske vlasti da djeluju u skladu sa svim presudama ESLJP-a kad je riječ o kršenju ljudskih prava te prava na slobodu i sigurnost u Pridnjestrovlju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pohvaljuje moldavske vlasti zbog potpore koju su pružile Pridnjestrovlju u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, među ostalim doniranjem 10 % svojih cjepiva, osposobljavanjem zdravstvenog osoblja i obradom testova na COVID-19; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja odluku Vijeća o pružanju 7 milijuna EUR pomoći oružanim snagama Moldove u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći za nabavu medicinske opreme i opreme za odlaganje eksplozivnih sredstava; potiče ESVD i Vijeće da dodatno prošire područja suradnje s Moldovom i podupru jačanje kapaciteta obrambenog sektora s pomoću mjera pomoći u okviru tog instrumenta; |
| --- | --- |

34.

| 35. | potiče moldavske vlasti da više iskoriste potencijal Europskog instrumenta mirovne pomoći u idućim godišnjim programima kako bi se konsolidirao njegov kapacitet za suzbijanje kiberprijetnji i hibridnih prijetnji; poziva institucije EU-a da Moldovu uključe u nove oblike suradnje u području kibersigurnosti, hibridnih prijetnji i istraga o kiberkriminalitetu, među ostalim uključivanjem novog Europskog stručnog centra za industriju, tehnologiju i istraživanja u području kibersigurnosti u ta nastojanja; |
| --- | --- |

35.

Vladavina prava i dobro upravljanje

| 36. | ponovno ističe temeljnu važnost reforme pravosuđa, osobito jačanja neovisnosti i sposobnosti sudstva, i borbe protiv korupcije; prepoznaje razmjer izazova s kojima se suočavaju vlasti i potiče ih da se usredotoče na utvrđene prioritete; prima na znanje predanost koju su iskazale predsjednica Maia Sandu i vlada Natalije Gavrilițe tome da utemelje njihove politike na presudama moldavskog Ustavnog suda; poziva na ubrzavanje tekuće reforme pravosuđa, uključujući provedbu izmjena odredbi Ustava u pogledu pravosuđa koje je parlament Moldove izglasao 23. rujna 2021., kao i Strategije za osiguravanje neovisnosti i integriteta sektora pravosuđa za razdoblje 2022. – 2025.; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da EU mora ponuditi potporu, uključujući dodjelu više financijskih sredstava, za složenu reformu pravosudnog sustava u Moldovi; uviđa potrebu za temeljitim reformama pravosudnog sustava koje su usmjerene na postizanje učinkovitosti te potpune i stvarne neovisnosti pravosuđa, vraćanja povjerenja javnosti u pravosudni sustav i sustav javne uprave, prekidanja veza s neformalnim postkomunističkim mrežama i oligarsima te suzbijanja korupcije i pranja novca, među ostalim na najvišim političkim i poslovnim razinama; snažno podupire cilj uklanjanja iz pravosudnog sustava osoba upitnog integriteta i postizanja sveobuhvatnih promjena kojima bi se postavili snažni temelji za vladavinu prava u zemlji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe važnost osiguravanja transparentnog selekcijskog postupka imenovanja sudaca utemeljenog na zaslugama; poziva moldavske vlasti da nastave suradnju s Vijećem Europe i Europskom unijom kad je riječ o reformi pravosuđa, među ostalim u pogledu inicijativa povezanih s izvanrednom ocjenom sudaca i tužitelja (provjera) i ocjenom integriteta kandidata za položaj članova Vrhovnog sudskog vijeća i Vrhovnog tužiteljskog vijeća (prije provjere); podsjeća na važnost savjetovanja i provedbe preporuka Venecijanske komisije u okviru procesa pravosudne reforme; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uvjeren je da je korupcija velikih razmjera jedan od glavnih problema koji sprječava napredak Moldove; poziva moldavsku vladu da poveća djelotvornost pravne i institucionalne antikorupcijske infrastrukture; pozdravlja stvaranje Antikorupcijskog nezavisnog savjetodavnog odbora, koji će istraživati korupciju u financijskom i bankovnom sektoru te u državnim institucijama u toj zemlji; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva moldavsku vladu da poveća transparentnost, demokratski nadzor i odgovornost u okviru svih procesa donošenja odluka te da blisko surađuje s civilnim društvom kako bi se omogućio odgovarajući javni nadzor i uključiv doprinos za te procese; ponovno ističe važnost osiguravanja održivog financiranja civilnog društva, posebno uzimajući u obzir znatna smanjenja proračuna za vrijeme pandemije; ističe opću važnost otvorenog dijaloga vlade s organizacijama civilnog društva, sindikatima i poslovnim udruženjima te s parlamentarnom i izvanparlamentarnom oporbom kako bi se osiguralo da je proces donošenja odluka uključiv i participativan; |
| --- | --- |

40.

| 41. | prima na znanje korake koje su vlasti poduzele i poziva ih da nastave rješavati pitanje neutemeljenih zahtjeva za azil i usklađivanja vizne politike Moldove s EU-ovim popisima trećih zemalja čijim su državljanima potrebne vize; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva moldavsku vladu da i dalje nastoji depolitizirati tijela kaznenog progona i javne antikorupcijske institucije te ulagati u izgradnju većeg povjerenja između građana i tijela kaznenog progona; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva na odlučnu provedbu reforme policije; pozdravlja povećanje broja žena u policijskim snagama; poziva na povećanu suradnju moldavskih pravosudnih tijela i tijela kaznenog progona s državama članicama kako bi se smanjio prekogranični kriminal, posebno trgovina nezakonitim drogama i trgovina ljudima jer je Moldova nažalost i dalje izvor trgovine ljudima radi seksualnog iskorištavanja i iskorištavanja radne snage, koju provode i moldavske i međunarodne kriminalne mreže; pozdravlja potpisivanje sporazuma između EU-a i Moldove o operativnim aktivnostima koje Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu („Frontex”) provodi u Moldovi te slanje osoblja Frontexa radi pružanja podrške moldavskim vlastima u aktivnostima upravljanja granicom; poziva na pojačanu suradnju s Europolom, Interpolom i carinskim organizacijama kao što su Svjetska carinska organizacija i antikorupcijske mreže Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju i moldavske vlasti na suradnju, koordinaciju i poduzimanje hitnih mjera za zaštitu izbjeglica iz Ukrajine koji su smješteni u Moldovi ili prolaze kroz Moldovu, posebno žena i djece, koji su u opasnosti od trgovine ljudima te koji čine većinu izbjeglica iz Ukrajine; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva vlasti da zajamče pravo na pravedno suđenje i poštovanje ljudskih prava u ustanovama za zadržavanje, uključujući rješavanjem neodgovarajućeg pružanja zdravstvenih usluga, kao i da izbjegavaju primjenu selektivne i politički motivirane pravde; ističe da je potrebno iskorijeniti mučenje i zlostavljanje te istražiti navode o mučenju i drugim povredama ljudskih prava koje su počinili policija i drugi službenici tijela kaznenog progona; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe važnost suzbijanja financijskih prijevara, pranja novca i organiziranog kriminala s pomoću sveobuhvatnog zakonodavstva i djelotvorne provedbe; pozdravlja planove za donošenje zakonodavnih izmjena u Parlamentu Moldove usmjerenih na poboljšanje pravnog okvira kako bi se omogućila provedba mehanizma za prošireno oduzimanje imovine stečene korupcijom; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva na jasnu i djelotvornu politiku u području povrata pronevjerenih sredstava i nezakonito stečene imovine uspostavom međunarodne suradnja usmjerene na bolju povezanost s Europolom i Eurojustom; potiče moldavske vlasti da izrade okvir namijenjen strateškoj suradnji s Europskim javnim tužiteljem za bolje upravljanje istragama prijevara i antikorupcijskim istragama; |
| --- | --- |

47.

| 48. | potiče kontinuiranu i blisku suradnju državnog odvjetništva u Kišinjevu i ureda Eurojusta, uključujući redovito upućivanje moldavskih predstavnika u ured Eurojusta kao pripremni korak za osnivanje radne skupine namijenjene povratu pronevjerenih sredstava i nezakonito stečene imovine; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe hitnu potrebu za ubrzavanjem istrage o bankovnim prijevarama otkrivenima 2014. koja još uvijek nije polučila znatne rezultate u pogledu privođenja pravdi onih koji su odgovorni i povrata izgubljene imovine; naglašava da taj nedostatak napretka ima ozbiljan negativan učinak na međunarodni ugled Moldove, a posebno na vjerodostojnost pravosudnog sustava u očima ne samo naroda Moldove nego i međunarodnih partnera te zemlje; poziva na jačanje napora u procesu rješavanja kaznenih predmeta protiv osoba uključenih u „rusku praonicu rublja” i bankovne prijevare; u tom pogledu poziva na pojačanu suradnju država članica EU-a i moldavskih vlasti kad su u pitanju istrage bankovnih prijevara kako bi se osigurao pravovremen povrat ukradene imovine; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ponavlja svoj poziv za širenjem globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava kako bi on uključivao korupciju kao kazneno djelo koje se sankcionira, što bi omogućilo sankcioniranje odgovornih za bankovnu prijevaru iz 2014. i odvraćanje od sličnih kaznenih djela korupcije; |
| --- | --- |

50.

Ljudska prava i temeljne slobode

| 51. | pozdravlja činjenicu da je parlament Moldove 14. listopada 2021. ratificirao Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija); prima na znanje pravno očitovanje o ustavnim implikacijama ratifikacije Istanbulske konvencije, koju je Venecijanska komisija donijela 10. i 11. prosinca 2021., izdano na zahtjev moldavskog Ustavnog suda; poziva na to da se osigura učinkovita provedba Istanbulske konvencije na svim razinama kako bi se poboljšao položaj žena i djevojčica te da se poduzmu daljnji napori za napredak u postizanju rodne ravnopravnosti, posebno u pogledu poboljšanja pristupa žena tržištu rada, rješavanja problema razlike u plaćama između spolova, diskriminacije na temelju dobi i zastupljenost žena te u osiguravanju jednakog postupanja prema ženama na svim razinama političkog i društvenog života; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe važnost daljnjeg jačanja pravnog okvira za jednakost i nediskriminaciju, posebno premošćivanjem postojećih pravnih praznina kako bi se riješilo pitanje diskriminacije pri zapošljavanju, djelotvorno suzbili zločini iz mržnje i govor mržnje te dodatno zaštitila prava manjina, uključujući Rome, LGBTI osobe i imigrante; poziva Moldovu da ukine ustavnu zabranu istospolnih brakova uspostavljenu 1994. i utvrdi antidiskriminacijske mjere za LGBTI osobe; |
| --- | --- |

52.

| 53. | traži od Europske komisije i ESVD-a da rodnu ravnopravnost uključe u sve svoje politike, programe i aktivnosti povezane s Moldovom; poziva moldavsku vladu da ubrza donošenje i provedbu zakonodavstva o ljudskim pravima i antidiskriminacijskog zakonodavstva usklađenog sa standardima EU-a te omogući ostvarivanje tih prava s pomoću neovisnog i ispravno funkcionirajućeg sudstva; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva na to da moldavska vlada u okviru svojeg odgovora na pandemiju bolesti COVID-19 stavi poseban naglasak na borbu protiv rodne neravnopravnosti, rodno uvjetovanog nasilja i diskriminacije prema marginaliziranim skupinama koja se pogoršala za vrijeme pandemije; potiče vlasti da se uhvate u koštac s porastom nasilja nad djecom i siromaštvom djece koji je rezultat pandemije bolesti COVID-19 i mjera poduzetih za njezinu kontrolu; |
| --- | --- |

54.

Trgovinska i gospodarska suradnja

| 55. | ponovno ističe važnost učinkovite provedbe reformi potrebnih za potpuno iskorištavanje detaljnog i sveobuhvatnog područja slobodne trgovine (DCFTA), postizanje napretka u daljnjoj gospodarskoj integraciji s unutarnjim tržištem EU-a i povećanje diverzifikacije i konkurentnosti moldavskog gospodarstva, osobito robe s dodanom vrijednošću; poziva Moldovu da u potpunosti provede poglavlje o trgovini i održivom razvoju iz detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini te da poštuje svoje međunarodne obveze, posebno u pogledu Pariškog sporazuma i pravila Svjetske trgovinske organizacije (WTO); traži da se ispravi nacionalno pravo o trgovini koje je u suprotnosti s moldavskim obvezama u okviru detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini i odredbama WTO-a. |
| --- | --- |

55.

| 56. | ističe pozitivan učinak DCFTA-a između EU-a i Moldove na trgovinu između tih dviju strana, pri čemu povećanje u ukupnoj trgovini između 2015. i 2020. iznosi više od 33 %, više od 61 % moldavskog izvoza odlazi u EU i više od 70 % moldavskih društava koja sudjeluju u izvoznim aktivnostima izvozi na tržište EU-a; napominje da će tržište EU-a postati još važnije za Moldovu zbog trgovinskih poremećaja uzrokovanih ratom Rusije protiv Ukrajine; pozdravlja činjenicu da je Unija najveći ulagač u zemlji; potiče daljnji napredak u područjima kao što su carinski zakonik, zaštita pravâ intelektualnog vlasništva, uključujući oznake zemljopisnog podrijetla, poboljšanje sanitarnih i fitosanitarnih standarda te poboljšanje tržišnih uvjeta u području energije, javne nabave i pristupa financiranju za MSP-ove; |
| --- | --- |

56.

| 57. | naglašava da bi se izvoz Moldove mogao povećati proširenjem proizvodnje, određivanjem novih izvoznih prioriteta i prilagodbom standarda kvalitete; ponavlja da su glavne kategorije dobara za izvoz i dalje proizvodi životinjskog podrijetla i biljni proizvodi, a to su najmanje profitabilni proizvodi koje Moldova može ponuditi državama članicama; poziva Komisiju da podupre Moldovu u diversifikaciji njezina izvoza u EU, među ostalim boljim ispunjenjem carinskih kvota za proizvode s visokom dobiti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisiju da započne proces integracije zemalja Istočnog partnerstva u europsko jedinstveno tržište i da kao prvi korak analizira njihovu usklađenost iz pravne, gospodarske i tehničke perspektive te izradi propise i norme usmjerene na pripremu partnerskih zemalja na gospodarsku integraciju u zajedničko tržište; |
| --- | --- |

58.

| 59. | prima na znanje povećano zanimanje Kine za ulaganje u moldavsko gospodarstvo, među ostalim u energetskom, telekomunikacijskom i farmaceutskom sektoru; podsjeća na namjeru Kine da izgradi opsežnu prometnu infrastrukturu u Moldovi kao dio svoje šire inicijative „Jedan pojas jedan put”; ponavlja da je inicijativa „Jedan pojas, jedan put” središnji element vanjske politike Kine i u naravi je geopolitički projekt; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pohvaljuje prodemokratske reforme koje je vlada Moldove već provela; poziva Komisiju i države članice da omoguće i potiču povećana ulaganja EU-a u Moldovu na temelju načela „više za više” i da potiču Moldovu da bude proaktivna u približavanju EU-u i europskim financijskim institucijama; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva na ulaganje daljnjih napora u izgradnju istinski digitalnog tržišnog gospodarstva, što uključuje napredak u razvoju otvorenih podataka, proširenje pristupa sustavima uvjetovanog pristupa za usluge digitalne televizije i virtualnih mreža, povećavajući pritom broj elektroničkih komunikacijskih usluga za građane i javne registre; podupire proces digitalizacije gospodarskih procesa i razvoja posebnih mehanizama za informatička poduzeća, a osobito inovativna i start-up poduzeća koja imaju problema s pronalaskom izvorâ financiranja i zbog toga ne mogu podupirati svoje procese tranzicije i rasta; ističe da je potrebno uložiti dodatan napor kako bi se zajamčila zaštita pravâ i potreba moldavskih građana koji se koriste internetom te kako bi se u potpunosti proveli zahtjevi o jedinstvenom digitalnom tržištu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pozdravlja približavanje u 499 (od kojih 152 djelomično) od 681 dijela pravne stečevine EU-a moldavskom nacionalnom zakonodavstvu iz Sporazuma o pridruživanju/detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini te ističe važnost kontinuiranih reformi u javnoj upravi, bankarskom sustavu i za osiguranje neovisnosti pravosuđa; poziva Moldovu da nastavi sa svojim regulatornim približavanjem pravnoj stečevini Unije; poziva Komisiju i države članice da podupru institucije i javnu upravu Moldove potrebnim znanjem i iskustvom te tehničkom i financijskom pomoći; poziva moldavske vlasti da ubrzaju napredak u pogledu usklađivanja sa Sporazumom o pridruživanju / DCFTA-om; |
| --- | --- |

62.

| 63. | potiče usklađivanje nacionalnih standarda kvalitete sa standardima EU-a; ističe nepovoljan položaj moldavskih poduzetnika i poduzeća koji proizlazi iz velikog broja različitih standarda koje trebaju ispuniti kako bi mogli izvoziti u države članice te naglašava potrebu za politikom koja isključuje standarde koji nisu u skladu s europskim standardima ili su u izravnoj suprotnosti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mišljenja je da je osiguravanjem bescarinskog pristupa tržištima EU-a za pridnjestrovska poduzeća registrirana na zapadnoj obali Dnjestra koja podliježu carinskim provjerama moldavskih dužnosnika DCFTA dovela do velike promjene smjera trgovine iz Euroazijske ekonomske unije prema EU; potiče moldavske vlasti da ostvare daljnji pomak prema trgovini i suradnji s europskim tržištima kako bi se poboljšao pristup tržištu, transparentnost i dobra poslovna praksa te smanjila mogućnost oligarha za manipulaciju i monopolizaciju tržišta; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja potporu EU-a gospodarskom oporavku mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (MMSP-ova); poziva odgovorne institucije EU-a i Moldove da osiguraju da je ta tehnička i financijska potpora prilagođena potrebama moldavskih MMSP-ova, da je njome obuhvaćena cijela zemlja, uključujući Pridnjestrovlje, te da se njome jačaju i kapaciteti MMSP-ova i njihovo sudjelovanje na unutarnjem tržištu EU-a; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pozdravlja nove propise u području javne nabave, ali ističe potrebu javnog praćenja postupaka javne nabave te važnost jasnijih i redovitih izvješća za opću javnost; potiče pojednostavnjivanje mehanizama za uključivanje predstavnika civilnog društva u postupke javne nabave te ističe da je potrebno zamijeniti birokratske procese transparentnijim procesima kojima se uklanjaju prepreke i vraća povjerenje u dodjeljivanje i upotrebu javnog proračuna; |
| --- | --- |

66.

| 67. | prima na znanje predanost Moldove usklađivanju s poljoprivrednim zakonodavstvom EU-a kako bi se povećao izvoz u EU i otvorile nove trgovinske mogućnosti za lokalne zajednice; poziva moldavske vlasti da brže napreduju u pogledu usklađivanja sa Sporazumom o pridruživanju / DCFTA-om u području zdravlja životinja i sigurnosti hrane; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ističe važnost modernizacije nacionalnih laboratorija odgovornih za sanitarne i fitosanitarne zahtjeve, omogućavanja izvoza proizvoda životinjskog podrijetla te rješavanja pitanja nedostatka kvalificiranog laboratorijskog osoblja; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ističe potrebu za većom transparentnošću u pogledu rezultata revizijskih posjeta Glavne uprave Komisije za zdravlje i sigurnost grane i naglašava potrebu za rastom i jačanjem mreže laboratorija za sanitarnu i fitosanitarnu analizu uz pojačano osposobljavanje inspektora i specijalista koji rade u tim laboratorijima radi postizanja bolje provedbe propisa u području fitosanitarne sigurnosti i sigurnosti hrane; |
| --- | --- |

69.

| 70. | potiče Moldovu da u potpunosti iskoristi mogućnosti za izvoz u EU kroz učinkovitije i održivije obrađivanje poljoprivrednih zemljišta i demokratskiji pristup zemljištima i njihovoj upotrebi kako bi se proizveli poljoprivredni proizvodi koji jačaju relativne prednosti Moldove u području poljoprivrede; |
| --- | --- |

70.

| 71. | potiče Moldovu da poveća svoju infrastrukturnu suradnju s EU-om i zemljama u regiji te da provede temeljite strukturne reforme u energetskom sektoru, među ostalim diversifikacijom opskrbe energijom, povećanjem energetske učinkovitosti, privlačenjem ulaganja u obnovljivu energiju i poboljšanjem povezivosti uz istovremeno osiguravanje okolišne održivosti; poziva Moldovu da u potpunosti provede obveze koje ima na temelju Ugovora o Energetskoj zajednici; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva institucije EU-a da na konkretan način podupiru Moldovu kako bi ona ispunila potrebne zahtjeve za pridruživanje jedinstvenom području plaćanja u eurima; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva moldavsku vladu da se usredotoči i na socijalnu dimenziju trgovine i održivog razvoja tako da poštuje i provodi radne standarde, ratificira i potpuno provede sve konvencije Međunarodne organizacije rada te ukloni preostale nedostatke u sustavu inspekcije rada; |
| --- | --- |

73.

| 74. | prima na znanje upotrebu biomase i hidroenergije u okviru rada na diversifikaciji energije u Moldovi, ali podsjeća da je potrebno osigurati njihovu održivost, učinkovitost i usklađenost s relevantnim okolišnim zahtjevima; napominje da je razvoj obnovljivih izvora energije ključan dio nastojanja da se prijeđe i na čistu energiju i na energetsku neovisnost te da istodobno doprinosi otvaranju radnih mjesta na lokalnoj razini te poboljšavanju kvalitete zraka i zdravlja građana; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ističe važnu ulogu regionalne suradnje u modernizaciji zemlje i u povećavanju kapaciteta u pogledu napora za provedbu Sporazuma o pridruživanju; poziva na pojačanu regionalnu suradnju, kako među različitim regijama Moldove tako i između moldavskih regija i regija EU-a; poziva Komisiju i relevantne agencije EU-a da olakšaju taj proces blisko surađujući s moldavskom vladom; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pozdravlja odobravanje Nacionalne strategije za regionalni razvoj za razdoblje 2022.–2028. i poziva na reformu administrativno-teritorijalnog ustroja usmjerenu na rast konkurentnosti i održivi razvoj; ističe da je nužan uravnotežen socijalni i gospodarski rast u svim regijama u Moldovi te djelotvorna provedba nacionalnih politika regionalnog razvoja; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva moldavske vlasti da podupiru načela lokalne demokracije i lokalne autonomije u skladu s Europskom poveljom o lokalnoj samoupravi pružanjem odgovarajućih ovlasti i dostatnih financijskih sredstava za lokalne vlasti i osiguravanjem njihove učinkovitosti, među ostalim s pomoću daljnjeg unapređenja u pogledu vladavine prava i provedbe načela dobrog upravljanja na svim razinama; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva moldavske vlasti da ulože više truda kako bi osigurale da prilike koje pružaju Sporazum o pridruživanju / DCFTA te pomoć i programi EU-a dođu do lokalne razine, uključujući udaljene dijelove zemlje, a posebno ruralna područja, kako bi se stanovnicima omogućilo da se zalažu za pozitivne promjene; poziva na povećanu i bolje komuniciranu potporu EU-a razvoju projekata u autonomnoj teritorijalnoj jedinici Gagauziji; |
| --- | --- |

78.

Sektorska suradnja

| 79. | ohrabren je pridruživanjem Moldove programu Obzor Europa, programu EU-a za istraživanje i inovacije za razdoblje 2021. 2027. kojim se njezinoj znanstvenoj i inovacijskoj zajednici otvaraju nove mogućnosti za stvaranje partnerstava s kolegama u EU-u te sudjelovanjem Moldove u programu Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva na bolju suradnju između svih institucija EU-a, država članica i moldavskih vlasti pri pružanju informacija o koristima Sporazuma o pridruživanju / DCFTA-e i pomoći EU-a za građane Moldove; naglašava važnost institucionalnog okvira i dosljednog skupa javnih politika za borbu protiv dezinformacija, među ostalim antieuropskih dezinformacija, manipulacije informacijama, lažnih vijesti i propagande te svih štetnih stranih uplitanja, posebno putem strateške komunikacije i otpornosti na dezinformacije i manipulacije informacijama koje provode domaći i strani akteri, na internetu i izvan njega; poziva moldavske vlasti i Komisiju da surađuju u pogledu programa i reformi koji promiču medijsku i informacijsku pismenost u kontekstu digitalnog doba te unaprijede sektorsku suradnju u digitalnom gospodarstvu; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ponavlja da bi jačanje medijskog pluralizma i neovisnosti medija trebalo biti prioritet kako za Uniju tako i za Moldovu; poziva Komisiju da poveća potporu neovisnim medijima, uključujući izvan glavnog grada, i nastojanja za dostavljanjem pouzdanih informacija građanima Moldove u svim dijelovima zemlje; poziva Europsku zakladu za demokraciju da dodatno podupre ta nastojanja; |
| --- | --- |

81.

| 82. | potiče Moldovu da dodatno podupre besplatne i neovisne medije izradom nacionalnog programa za razvoj medija kako bi se revidirao pravni okvir radi rješavanja pitanja koncentracije vlasništva nad medijima, monopolizacije tržišta oglašavanja, nedostatka uredničke neovisnosti, kontrole gospodarskih i političkih skupina nad medijskim institucijama te prepreka u pristupu informacijama, kao i napada na novinare i zastrašivanja novinara; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva Komisiju da pomno prati medijski sektor u Moldovi; nada se da će rekonstituirano Vijeće za televiziju i radioteleviziju učinkovito obavljati svoje zadaće neovisnog medijskog nadzora i riješiti dugotrajne nedostatke medijskog okruženja, uključujući pitanje političke neovisnosti javne radiotelevizije; podsjeća na važnost osiguravanja potpune provedbe Zakona o audiovizualnim medijima; |
| --- | --- |

83.

Institucionalne odredbe

| 84. | pozdravlja potpisivanje Memoranduma o razumijevanju između Europskog parlamenta i Parlamenta Moldove 29. studenoga 2021. o zajedničkom okviru za potporu parlamentarnoj demokraciji, kojim se otvaraju mogućnosti za jačanje njezinih institucionalnih kapaciteta, a stoga i parlamentarne demokracije u Moldovi uz pomoć bližih bilateralnih institucionalnih veza; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva moldavski parlament da na temelju uzajamno dogovorenog plana provede sve aktivnosti za potporu demokraciji koje su mu dostupne, uključujući dijalog Jean Monnet i program Simone Veil; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ističe važnu ulogu koju Parlamentarni odbor EU-a i Moldove za pridruživanje i Parlamentarna skupština Euronest imaju u poticanju bilateralne i regionalne suradnje s EU-om te razmjena iskustava i dobrih praksi s moldavskim parlamentarcima; poziva na produbljivanje strukturne suradnje između članova Europskog parlamentu i članova moldavskog parlamenta u svrhu zajedničkog podupiranja reformi i nadziranja njihove provedbe; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ponovno ističe svoju potporu uključivanju civilnog društva, među ostalim sindikata, u proces donošenja odluka kako bi se poboljšao javni nadzor reformi i promicala njihova društvena prihvatljivost; ističe dodanu vrijednost koju različite organizacije ostvaruju u važnim pitanjima od javnog interesa u Moldovi; izražava zabrinutost zbog relativno skromne suradnje između tijela javne vlasti i civilnog društva unatoč tome što postoje strategija i akcijski plan za razvoj civilnog društva; zabrinut je i zbog smanjenja subvencija koje se dodjeljuju organizacijama civilnog društva za 17 %; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva EU i Moldovu da dodatno poboljšaju međuljudske kontakte i razmjene kako bi njihovi stanovnici izgradili pozitivnu sliku jedni o drugima s pomoću razvoja zajedničkih projekata na razini civilnog društva, među ostalim pružanjem potpore za sudjelovanje mladih studenata i stručnjaka u obrazovnim programima i programima osposobljavanja EU-a kao što je Erasmus+; traži od Komisije da razmotri mogućnost proširenja određenih programa EU-a kako bi se uključili građani Moldove i drugih zemalja Istočnog partnerstva; ističe da bi proširenje programa kao što su DiscoverEU na Moldovu moglo dodatno ojačati proeuropsko stajalište u zemlji; |
| --- | --- |

88.

Socijalna prava

| 89. | napominje da su razine podzaposlenosti i nesigurnosti radnih mjesta i dalje povišene u Moldovi te da je radno sposobno stanovništvo izloženo gospodarskim šokovima; poziva na usvajanje strategije oporavka kojom se odgovara na potrebe stanovništva te koja uključuje zelenu tranziciju i održivi razvoj; |
| --- | --- |

89.

| 90. | zabrinut je zbog masovnog iseljavanja moldavskih građana, koje pridonosi negativnim demografskim trendovima i predstavlja ozbiljnu prijetnju za budućnost Moldove; potiče moldavsku vladu da provede dodatne mjere za sprečavanje i suzbijanje te pojave, posebno stvaranjem prilika i poboljšavanjem uvjeta i plaća za mlade radnike; |
| --- | --- |

90.

| 91. | traži od vlade da najozbiljnije uzme u obzir zahtjeve za poboljšanje pristupa zdravstvenoj zaštiti, prava na rad te slobode kretanja i izražavanja koje je predložio moldavski ombudsman; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva moldavsku vladu da ojača zdravstveni sustav, riješi pitanje nedostatka radne snage zbog kojeg je sustav oslabljen i poboljša higijenske standarde, posebno u bolnicama; poziva Komisiju, države članice i Moldovu na pojačanu suradnju u području otpornosti javnog zdravlja, na razmjenu najboljih praksi i na rad s civilnim društvom radi uspostave strategija za epidemiju usmjerenih na najranjivije društvene skupine; |
| --- | --- |

92.

| 93. | podupire kontinuiranu suradnju između Moldove i EU-a u suzbijanju pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica te unapređivanje dugoročne suradnje u području javnog zdravlja; potiče moldavske vlasti da iskoriste priliku i upotrijebe sredstva fonda za oporavak nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 za modernizaciju bolnica i poboljšanje kvalitete i dostupnosti zdravstvenih usluga, posebno u regijama; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pozdravlja činjenicu da je Komisija donijela odluku o istovrijednosti COVID-19 potvrda koje izdaje Moldova i EU digitalne COVID potvrde te potiče države članice da nastave osiguravati njezinu primjenu; |
| --- | --- |

94.

| 95. | napominje da nedostaci u području radnog prava dovode do praksi zlouporaba, posebno do ponekad predugog radnog vremena po danu, niskih plaća i djelomično neprijavljenih radnih odnosa; zabrinut je zbog djelomične primjene propisa za sprečavanje takvih praksi; |
| --- | --- |

95.

| 96. | napominje da se u proteklih nekoliko godina socijalni dijalog pogoršao i da je za vrijeme pandemije bolesti COVID-19 i obustavljen; traži od vlade da osigura uspostavu stvarnog socijalnog dijaloga i sudjelovanje svih socijalnih partnera u postupku oporavka nakon pandemije; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pozdravlja napredak koji je Moldova ostvarila u procesu deinstitucionalizacije sustava skrbi o djeci i korake koje je poduzela za razvoj novog programa i akcijskog plana za zaštitu djece za razdoblje 2022. – 2026.; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pozdravlja obveze Moldove u području okoliša i klimatskih promjena; poziva Moldovu da dodatno pojača svoj angažman u borbi protiv klimatskih promjena, a Komisiju da olakša sudjelovanje Moldove u europskom zelenom planu i da zajamči da DCFTA nije u suprotnosti s ciljevima i inicijativama u području okoliša koji su u njemu utvrđeni; |
| --- | --- |

98.

| 99. | podupire bolju politiku integracije okolišnih politika u različite gospodarske sektore i veće sudjelovanje građana u procesu izrade politika zaštite okoliša; poziva na intenzivniji pristup partnerstvima s civilnim društvom radi osiguranja funkcionalnijeg prikupljanja otpada i recikliranja te na davanje više pozornosti pošumljavanju zemljišta, smanjenju degradacije tla i poboljšanju kvalitete vode, |
| --- | --- |

99.

o

o o

| 100. | nalaže svojoj predsjednici da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te predsjedniku, vladi i parlamentu Republike Moldove. |
| --- | --- |

100.

---

(1)  Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva, (SL L 81, 21.3.2001., str. 1.).

(2)  Rezolucija 2359 (2021).

(3)  SL C 404, 6.10.2021., str. 136.

(4)  SL C 118, 8.4.2020., str. 109.

(5)  SL C 334, 19.9.2018., str. 199.

(6)  SL C 11, 12.1.2018., str. 82.

(7)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije, (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

---

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 479/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 479/18

---

P9_TA(2022)0212

Izvješće Komisije o vladavini prava za 2021.

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Izvješću Komisije o vladavini prava za 2021. (2021/2180(INI))

(2022/C 479/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno članak 2., članak 3. stavak 1., članak 3. stavak 3. drugi podstavak, članak 4. stavak 3. i članke 5., 6., 7., 11., 49. i 49., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno članak 2., članak 3. stavak 1., članak 3. stavak 3. drugi podstavak, članak 4. stavak 3. i članke 5., 6., 7., 11., 49. i 49.,

| — | uzimajući posebno u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke koji se odnose na poštovanje, promicanje i zaštitu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u Uniji, uključujući članke 70., 258., 259., 260., 263., 265. i 267., |
| --- | --- |

—

uzimajući posebno u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke koji se odnose na poštovanje, promicanje i zaštitu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u Uniji, uključujući članke 70., 258., 259., 260., 263., 265. i 267.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”),

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije, osobito odluke u predmetima u predmetima C-156/21 Mađarska / Parlament i Vijeće Europske unije (1) i C-157/21 Poljska / Parlament i Vijeće Europske unije (2) o mjerama za zaštitu proračuna Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije, osobito odluke u predmetima u predmetima C-156/21 Mađarska / Parlament i Vijeće Europske unije (1) i C-157/21 Poljska / Parlament i Vijeće Europske unije (2) o mjerama za zaštitu proračuna Unije,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. srpnja 2021. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2021. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. srpnja 2021. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2021. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2021)0700),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka, te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka, te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga („Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama”) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga („Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama”) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (5) („Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (5) („Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/692 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi programa Građani, jednakost, prava i vrijednosti te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EU) br. 390/2014 (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/692 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi programa Građani, jednakost, prava i vrijednosti te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EU) br. 390/2014 (6),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir instrumente UN-a za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda te preporuke i izvješća u okviru Univerzalnog periodičnog pregleda UN-a, kao i sudsku praksu ugovornih tijela UN-a i posebne postupke Vijeća za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir instrumente UN-a za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda te preporuke i izvješća u okviru Univerzalnog periodičnog pregleda UN-a, kao i sudsku praksu ugovornih tijela UN-a i posebne postupke Vijeća za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir preporuke i izvješća Ureda za demokratske institucije i ljudska prava, visokog povjerenika za nacionalne manjine, predstavnika za slobodu medija i drugih tijela Organizacije za europsku sigurnost i suradnju u Europi (OESS), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke i izvješća Ureda za demokratske institucije i ljudska prava, visokog povjerenika za nacionalne manjine, predstavnika za slobodu medija i drugih tijela Organizacije za europsku sigurnost i suradnju u Europi (OESS),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Europsku socijalnu povelju, sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava i Europskog odbora za socijalna prava te konvencije, preporuke, rezolucije, mišljenja i izvješća Parlamentarne skupštine, Odbora ministara, povjerenika za ljudska prava, Europske komisije za borbu protiv rasizma i netolerancije, Upravnog odbora za borbu protiv diskriminacije, promicanje različitosti i uključivosti, Venecijanske komisije i drugih tijela Vijeća Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Europsku socijalnu povelju, sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava i Europskog odbora za socijalna prava te konvencije, preporuke, rezolucije, mišljenja i izvješća Parlamentarne skupštine, Odbora ministara, povjerenika za ljudska prava, Europske komisije za borbu protiv rasizma i netolerancije, Upravnog odbora za borbu protiv diskriminacije, promicanje različitosti i uključivosti, Venecijanske komisije i drugih tijela Vijeća Europe,

| — | uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju između Vijeća Europe i Europske unije od 23. svibnja 2007. i zaključke Vijeća od 8. srpnja 2020. o prioritetima EU-a za suradnju s Vijećem Europe u razdoblju od 2020. do 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju između Vijeća Europe i Europske unije od 23. svibnja 2007. i zaključke Vijeća od 8. srpnja 2020. o prioritetima EU-a za suradnju s Vijećem Europe u razdoblju od 2020. do 2022.,

| — | uzimajući u obzir Obrazloženi prijedlog odluke Vijeća od 20. prosinca 2017. o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava, koji je izdan u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Obrazloženi prijedlog odluke Vijeća od 20. prosinca 2017. o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava, koji je izdan u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a (COM(2017)0835),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020. – 2025., pokrenut 18. rujna 2020. (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020. – 2025., pokrenut 18. rujna 2020. (COM(2020)0565),

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava od 9. studenoga 2021. naslovljeno „Antisemitism: Overview of antisemitic incidents recorded in the European Union 2010. – 2020.” (Antisemitizam: pregled antisemitskih incidenata zabilježenih u Europskoj uniji 2010. – 2020.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava od 9. studenoga 2021. naslovljeno „Antisemitism: Overview of antisemitic incidents recorded in the European Union 2010. – 2020.” (Antisemitizam: pregled antisemitskih incidenata zabilježenih u Europskoj uniji 2010. – 2020.),

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije EU-a za temeljna prava od 22. rujna 2021. naslovljeno „Protecting civic space in the EU” („Zaštita prostora za građansko djelovanje u EU-u”) i njezina druga izvješća, podatke i alate, posebno Informacijski sustav Europske unije za temeljna prava (EFRIS), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije EU-a za temeljna prava od 22. rujna 2021. naslovljeno „Protecting civic space in the EU” („Zaštita prostora za građansko djelovanje u EU-u”) i njezina druga izvješća, podatke i alate, posebno Informacijski sustav Europske unije za temeljna prava (EFRIS),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2018. o odluci Komisije o aktiviranju članka 7. stavka 1. UEU-a u pogledu situacije u Poljskoj (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2018. o odluci Komisije o aktiviranju članka 7. stavka 1. UEU-a u pogledu situacije u Poljskoj (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. travnja 2018. o potrebi za uspostavom instrumenta europskih vrijednosti za podršku organizacijama civilnog društva koje promiču temeljne vrijednosti u Europskoj uniji na lokalnoj i nacionalnoj razini (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. travnja 2018. o potrebi za uspostavom instrumenta europskih vrijednosti za podršku organizacijama civilnog društva koje promiču temeljne vrijednosti u Europskoj uniji na lokalnoj i nacionalnoj razini (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o prijedlogu kojim se Vijeće poziva da, u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji, utvrdi da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o prijedlogu kojim se Vijeće poziva da, u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji, utvrdi da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2018. o potrebi za sveobuhvatnim mehanizmom EU-a za zaštitu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2018. o potrebi za sveobuhvatnim mehanizmom EU-a za zaštitu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o saslušanjima u tijeku u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a u pogledu Poljske i Mađarske (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o saslušanjima u tijeku u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a u pogledu Poljske i Mađarske (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o vladavini prava i temeljnim pravima u Bugarskoj (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o vladavini prava i temeljnim pravima u Bugarskoj (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. studenoga 2020. o utjecaju mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. studenoga 2020. o utjecaju mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji – Godišnje izvješće za godine 2018. i 2019. (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji – Godišnje izvješće za godine 2018. i 2019. (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o Izvješću Komisije o vladavini prava za 2020. (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o Izvješću Komisije o vladavini prava za 2020. (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2021. o izradi smjernica za primjenu općeg režima uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2021. o izradi smjernica za primjenu općeg režima uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2021. o povredama prava EU-a i prava građana pripadnika zajednice LGBTIQ u Mađarskoj nakon izmjena zakona koje je donio mađarski parlament (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2021. o povredama prava EU-a i prava građana pripadnika zajednice LGBTIQ u Mađarskoj nakon izmjena zakona koje je donio mađarski parlament (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2021. o pravima pripadnika zajednice LGBTIQ u EU-u (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2021. o pravima pripadnika zajednice LGBTIQ u EU-u (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. o slobodi medija i daljnjem pogoršanju stanja vladavine prava u Poljskoj (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. o slobodi medija i daljnjem pogoršanju stanja vladavine prava u Poljskoj (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2021. o Europskim medijima u digitalnom desetljeću: akcijski plan za potporu oporavku i transformaciji (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2021. o Europskim medijima u digitalnom desetljeću: akcijski plan za potporu oporavku i transformaciji (22),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. listopada 2021. o krizi vladavine prava u Poljskoj i nadređenosti prava EU-a (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. listopada 2021. o krizi vladavine prava u Poljskoj i nadređenosti prava EU-a (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2021. o jačanju demokracije te slobode i pluralizma medija u EU-u: neprikladna upotreba mjera građanskog i kaznenog prava za ušutkavanje novinara, nevladinih organizacija i civilnog društva (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2021. o jačanju demokracije te slobode i pluralizma medija u EU-u: neprikladna upotreba mjera građanskog i kaznenog prava za ušutkavanje novinara, nevladinih organizacija i civilnog društva (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2021. o prvoj obljetnici de facto zabrane pobačaja u Poljskoj (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2021. o prvoj obljetnici de facto zabrane pobačaja u Poljskoj (25),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2021. o evaluaciji preventivnih mjera za izbjegavanje korupcije, nepravilne potrošnje i zlouporabe sredstava EU-a i nacionalnih sredstava u slučaju kriznih fondova i rashodovnih područja povezanih s krizom (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2021. o evaluaciji preventivnih mjera za izbjegavanje korupcije, nepravilne potrošnje i zlouporabe sredstava EU-a i nacionalnih sredstava u slučaju kriznih fondova i rashodovnih područja povezanih s krizom (26),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2021. o temeljnim pravima i vladavini prava u Sloveniji, posebno kašnjenju u imenovanju tužiteljâ za Ured europskog javnog tužitelja (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2021. o temeljnim pravima i vladavini prava u Sloveniji, posebno kašnjenju u imenovanju tužiteljâ za Ured europskog javnog tužitelja (27),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. ožujka 2022. o stranom uplitanju u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformacije (28), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. ožujka 2022. o stranom uplitanju u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformacije (28),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 09/2021 Europskog revizorskog suda od 3. lipnja 2021. naslovljeno „Uključivanje rodno osviještene politike u proračun EU-a: poduzeti su određeni koraci, ali problem nije riješen”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 09/2021 Europskog revizorskog suda od 3. lipnja 2021. naslovljeno „Uključivanje rodno osviještene politike u proračun EU-a: poduzeti su određeni koraci, ali problem nije riješen”,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 01/2022 Europskog revizorskog suda od 10. siječnja 2022. naslovljeno „Potpora EU-a vladavini prava na zapadnom Balkanu: unatoč nastojanjima temeljni problemi ostaju neriješeni”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 01/2022 Europskog revizorskog suda od 10. siječnja 2022. naslovljeno „Potpora EU-a vladavini prava na zapadnom Balkanu: unatoč nastojanjima temeljni problemi ostaju neriješeni”,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za proračunski nadzor, Odbora za pravna pitanja, Odbora za proračune, Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za proračunski nadzor, Odbora za pravna pitanja, Odbora za proračune, Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0139/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0139/2022),

| A. | budući da se Unija temelji na zajedničkim vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, koje su zajedničke državama članicama EU-a te koje kao dio kriterija iz Kopenhagena zemlje kandidatkinje moraju poštovati ako se žele priključiti Uniji te koje se ne mogu samo zanemariti ili drugačije protumačiti nakon pristupanja; budući da su demokracija, vladavina prava i temeljna prava vrijednosti koje se međusobno nadopunjuju i čije ugrožavanje može predstavljati sustavnu prijetnju za Uniju i prava i slobode njezinih građana; budući da je poštovanje vladavine prava obvezujuće za Uniju u cjelini i za njezine države članice na svim razinama upravljanja, uključujući podnacionalna tijela; |
| --- | --- |

A.

budući da se Unija temelji na zajedničkim vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, koje su zajedničke državama članicama EU-a te koje kao dio kriterija iz Kopenhagena zemlje kandidatkinje moraju poštovati ako se žele priključiti Uniji te koje se ne mogu samo zanemariti ili drugačije protumačiti nakon pristupanja; budući da su demokracija, vladavina prava i temeljna prava vrijednosti koje se međusobno nadopunjuju i čije ugrožavanje može predstavljati sustavnu prijetnju za Uniju i prava i slobode njezinih građana; budući da je poštovanje vladavine prava obvezujuće za Uniju u cjelini i za njezine države članice na svim razinama upravljanja, uključujući podnacionalna tijela;

| B. | budući da načelo lojalne suradnje iz članka 4. stavka 3. UEU-a obvezuje Uniju i države članice da si međusobno pomažu u izvršavanju obveza koje proizlaze iz Ugovorâ uz puno uzajamno poštovanje te obvezu država članica da poduzmu sve odgovarajuće mjere, opće ili posebne, kako bi osigurale ispunjavanje obveza koje proizlaze iz Ugovorâ ili akata institucija Unije; |
| --- | --- |

B.

budući da načelo lojalne suradnje iz članka 4. stavka 3. UEU-a obvezuje Uniju i države članice da si međusobno pomažu u izvršavanju obveza koje proizlaze iz Ugovorâ uz puno uzajamno poštovanje te obvezu država članica da poduzmu sve odgovarajuće mjere, opće ili posebne, kako bi osigurale ispunjavanje obveza koje proizlaze iz Ugovorâ ili akata institucija Unije;

| C. | budući da je godišnji ciklus revizije vladavine prava dobrodošla nadopuna dostupnih alata za očuvanje vrijednosti iz članka 2. UEU-a jer se njime razmatra stanje u svim državama članicama EU-a u obliku izvješća temeljenog na četirima stupovima, uz izravan utjecaj na poštovanje vladavine prava; |
| --- | --- |

C.

budući da je godišnji ciklus revizije vladavine prava dobrodošla nadopuna dostupnih alata za očuvanje vrijednosti iz članka 2. UEU-a jer se njime razmatra stanje u svim državama članicama EU-a u obliku izvješća temeljenog na četirima stupovima, uz izravan utjecaj na poštovanje vladavine prava;

| D. | budući da, bez konkretnih preporuka i ako se ne poduzmu učinkovite mjere, postoji opasnost da izvješće o vladavini prava ne rezultira sprečavanjem, utvrđivanjem i učinkovitim te pravodobnim rješavanjem sustavnih izazova i nazadovanja u području vladavine prava, što je bilo vidljivo na primjeru nekoliko država članica EU-a posljednjih godina; |
| --- | --- |

D.

budući da, bez konkretnih preporuka i ako se ne poduzmu učinkovite mjere, postoji opasnost da izvješće o vladavini prava ne rezultira sprečavanjem, utvrđivanjem i učinkovitim te pravodobnim rješavanjem sustavnih izazova i nazadovanja u području vladavine prava, što je bilo vidljivo na primjeru nekoliko država članica EU-a posljednjih godina;

| E. | budući da su države članice uvele hitne mjere za suočavanje s pandemijom bolesti COVID-19; budući da je potrebno poštovati načela nužnosti i proporcionalnosti pri ograničavanju temeljnih prava ili temeljnih sloboda kako bi ono bilo zakonito; budući da smo u nekim državama članicama svjedočili negativnom trendu u pogledu vladavine prava jer su vlade upotrijebile izvanredne mjere kao izgovor za oslabljivanje demokratskih sustava provjera i ravnoteže; |
| --- | --- |

E.

budući da su države članice uvele hitne mjere za suočavanje s pandemijom bolesti COVID-19; budući da je potrebno poštovati načela nužnosti i proporcionalnosti pri ograničavanju temeljnih prava ili temeljnih sloboda kako bi ono bilo zakonito; budući da smo u nekim državama članicama svjedočili negativnom trendu u pogledu vladavine prava jer su vlade upotrijebile izvanredne mjere kao izgovor za oslabljivanje demokratskih sustava provjera i ravnoteže;

| F. | budući da je potrebno ojačati i pojednostavniti postojeće mehanizme i razviti jedinstveni sveobuhvatni mehanizam EU-a za učinkovitu zaštitu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava te osigurati da se vrijednosti iz članka 2. UEU-a poštuju u cijeloj Uniji, kao i u zemljama kandidatkinjama, iako s različitim sustavima praćenja, kako bi se države članice spriječilo u razvoju nacionalnog prava koje je u suprotnosti sa zaštitom iz članka 2. UEU-a; |
| --- | --- |

F.

budući da je potrebno ojačati i pojednostavniti postojeće mehanizme i razviti jedinstveni sveobuhvatni mehanizam EU-a za učinkovitu zaštitu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava te osigurati da se vrijednosti iz članka 2. UEU-a poštuju u cijeloj Uniji, kao i u zemljama kandidatkinjama, iako s različitim sustavima praćenja, kako bi se države članice spriječilo u razvoju nacionalnog prava koje je u suprotnosti sa zaštitom iz članka 2. UEU-a;

| G. | budući da se prava na slobodu izražavanja, na informacije i pravo na javno sudjelovanje ubrajaju među temelje demokracije; |
| --- | --- |

G.

budući da se prava na slobodu izražavanja, na informacije i pravo na javno sudjelovanje ubrajaju među temelje demokracije;

| H. | budući da je Odbor stručnjaka za suzbijanje govora mržnje Vijeća Europe pripremio nacrt preporuke Odbora ministara o govoru mržnje kojim se pružaju neobvezujuće smjernice za rješavanje te pojave i koji čeka usvajanje u 2022. (29); budući da je novoosnovani Odbor stručnjaka za suzbijanje govora mržnje zadužen za pripremu nacrta preporuke Odbora ministara o govoru mržnje do kraja 2023.; |
| --- | --- |

H.

budući da je Odbor stručnjaka za suzbijanje govora mržnje Vijeća Europe pripremio nacrt preporuke Odbora ministara o govoru mržnje kojim se pružaju neobvezujuće smjernice za rješavanje te pojave i koji čeka usvajanje u 2022. (29); budući da je novoosnovani Odbor stručnjaka za suzbijanje govora mržnje zadužen za pripremu nacrta preporuke Odbora ministara o govoru mržnje do kraja 2023.;

| I. | budući da se programom Građani, jednakost, prava i vrijednosti omogućuje izravna fleksibilna potpora akterima civilnog društva koji promiču i štite vrijednosti iz članka 2. UEU-a na lokalnoj, nacionalnoj i europskoj razini; |
| --- | --- |

I.

budući da se programom Građani, jednakost, prava i vrijednosti omogućuje izravna fleksibilna potpora akterima civilnog društva koji promiču i štite vrijednosti iz članka 2. UEU-a na lokalnoj, nacionalnoj i europskoj razini;

Izvješće o vladavini prava za 2021: opća razmatranja

| 1. | pozdravlja drugo godišnje izvješće Komisije o vladavini prava; napominje da Europski parlament redovito upotrebljava to godišnje izvješće kao izvor podataka u razmatranju stanja vladavine prava u određenoj državi članici; žali zbog činjenice da Komisija nije u potpunosti uzela u obzir preporuke koje je Parlament iznio u svojoj Rezoluciji od 24. lipnja 2021. o Izvješću Komisije o vladavini prava za 2020., posebno one o proširenju područja primjene njezina izvješćivanja kako bi se obuhvatile sve vrijednosti iz članka 2. UEU-a, razlikovanju sustavnih i pojedinačnih povreda i temeljitijoj, transparentnijoj procjeni te o poduzimanju mjera za odgovor na povrede; smatra da su te preporuke i dalje valjane te ih ponavlja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja činjenicu da Komisijino izvješće obuhvaća i funkcioniranje pravosudnih sustava, okvir za borbu protiv korupcije, medijski pluralizam i određena institucijska pitanja povezana sa sustavom provjere i ravnoteže, uključujući, u određenoj mjeri, i građanski prostor; žali, međutim, zbog toga što u izvješću za 2021. nisu dovoljno detaljno i opširno obuhvaćena sva pitanja u vezi s vladavinom prava; predlaže da Komisija analizira probleme u području vladavine prava u svakom od stupova u odnosu na sve vrijednosti iz članka 2. UEU-a, a osobito temeljna prava iz Povelje; poziva na to da se u godišnja izvješća uključe određeni važni elementi popisa kriterija za vladavinu prava Venecijanske komisije iz 2016., kao što su sprečavanje zlouporabe moći, jednakost pred zakonom i nediskriminacija te pristup sudskoj zaštiti, uključujući aspekte prava na pošteno suđenje; ponavlja svoj poziv Komisiji da u buduća izvješća uključi ocjenu zatvorskih uvjeta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sa zadovoljstvom primjećuje da izvješće sadržava poglavlja za pojedine zemlje; pohvaljuje napore Komisije da surađuje s nacionalnim vladama, parlamentima i Europskim parlamentom, kao i s civilnim društvom i drugim nacionalnim akterima; poziva države članice da proaktivno surađuju s Komisijom i objave svoje pisane podneske kako bi se neovisnim stručnjacima i skupinama civilnog društva omogućila provjera činjenica i reagiranje na njih te kako bi se zajamčila potpuna transparentnost; potiče Komisiju da nastavi raditi na produbljivanju analize i poziva je da za to osigura odgovarajuća sredstva, među ostalim ljudske resurse, u cilju informiranja i utjecanja na širok i raznolik raspon dionika; smatra da bi više vremena i važnosti trebalo dati posjetima Komisije zemljama, posebno terenskim posjetima; poziva Komisiju da bolje informira javnost o takvim posjetima kako bi potaknula stvaranje kulture vladavine prava na nacionalnoj razini; pozdravlja posjete Komisije nacionalnim parlamentima u cilju predstavljanja nalaza izvješća; |
| --- | --- |

3.

Metodologija

| 4. | naglašava da se sve države članice nadzire prema istim pokazateljima i u skladu s istom metodologijom, bez diskriminacije protiv bilo koje države članice; poziva Komisiju da razradi svoje pokazatelje kojima se koristi za procjenu stanja vladavine prava u državama članicama; poziva Komisiju da uvede obilježavanje tjedna vrijednosti EU-a svake godine u rujnu, tijekom kojega bi se izvješće predstavilo Europskom parlamentu i nacionalnim parlamentima u isto vrijeme kad i Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u, izvješće o temeljnim pravima Agencije EU-a za temeljna prava i alat za praćenje medijskog pluralizma u koje bi bio bolje integriran; smatra da izvješće o vladavini prava trenutačno služi kao opisna dokumentacija o stanju u državama članicama, ali da bi trebalo biti analitički i preskriptivni instrument kako bi se ispunile njegove preventivne svrhe i svrhe ublažavanja; naglašava da je temeljita analiza trenutačnog stanja u državama članicama zahtijeva sveobuhvatnu procjenu vladavine prava u državama članicama; naglašava da bi navođenje nedostataka ili povreda koje su različite prirode ili intenziteta moglo dovesti do trivijaliziranja najozbiljnijih povreda vladavine prava; potiče Komisiju da diferencira svoje izvješćivanje tako što će na jasniji i razumljiviji način razlikovati sustavne i namjerne povrede vladavine prava od izoliranih slučajeva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog činjenice da se u izvješću jasno ne prepoznaje namjerni postupak nazadovanja u pogledu vladavine prava u zemljama na koje se primjenjuju postupci iz članka 7. stavka 1. UEU-a, posebno u Poljskoj i Mađarskoj, te se ne utvrđuju nedostaci u pogledu vladavine prava u nizu država članica; poziva Komisiju da jasno navede da postoji opasnost da sustavno, namjerno, teško i trajno kršenje vrijednosti iz članka 2. UEU-a tijekom vremena dovede do toga da države članice ne ispune sve kriterije koji definiraju demokraciju i da postanu autoritarni režimi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | žali zbog činjenice da je Komisija nekoliko puta morala spomenuti nekoliko država članica, posebno Mađarsku i Poljsku, kao države koje izazivaju zabrinutost u objedinjenom izvješću i što nakon njegova objavljivanja nisu uslijedila konkretna poboljšanja; podsjeća da se od lipnja 2021. Parlament u svojim rezolucijama s plenarne sjednice bavi i stanjem vladavine prava u Mađarskoj, Poljskoj i Sloveniji; nadalje podsjeća da su se Skupina za praćenje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava Odbora Parlamenta za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbor Parlamenta za proračunski nadzor također bavili problemima u nekoliko država članica; naglašava da se, nakon nekoliko ad hoc posjeta nekima od tih država članica, pokazalo da je stanje vladavine prava, demokracije i temeljnih prava u tim državama članicama znatno lošije od onoga prikazanog u izvješću Komisije; vjeruje da bi Komisija trebala provesti sveobuhvatniju procjenu tih istih elemenata u svim poglavljima o pojedinačnim zemljama kako bi se bolje utvrdile zemlje koje nazaduju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da poglavlje za svaku zemlju zaključi ocjenom uspješnosti države članice u pogledu pojedinačnih stupova izvješća, navodeći u kojoj su mjeri ispunjeni uvjeti iz Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava; stoga poziva Komisiju da uz kvalitativnu procjenu razvije i indeks vladavine prava za različite stupove koji će se temeljiti na objektivnom, dostupnom, transparentnom, čitljivom i nediskriminirajućem sustavu za predstavljanje i komparativnu analizu koji će provoditi neovisni stručnjaci i koji bi mogao ukazivati na razinu poštovanja vladavine prava u državama članicama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da bi se u godišnjim izvješćima trebali utvrditi međusektorski trendovi na razini EU-a, uključujući moguće sustavne slabosti; traži od Komisije da utvrdi slučajeve u kojima mjere ili prakse kojima se ugrožava vladavina prava u jednoj državi članici postaju ili bi mogle postati nacrti za druge države članice; ističe da je namjerna usmjerenost na prava manjinskih skupina u nekim državama članicama stvorila i uspostavila zamah na drugim mjestima, što se može dokazati nazadovanjem u pogledu prava žena i LGBTIQ osoba; nadalje, poziva Komisiju da istakne negativan učinak koji povrede vladavine prava mogu imati na Uniju u cjelini; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da izvješće ne bi trebalo sadržavati samo godišnje prikaze nego pružiti evolutivan i dinamičan pogled na poštovanje ili nazadovanje u pogledu vladavine prava u pravosudnim sustavima svih država članica; pohvaljuje napore iz izvješća za 2021. da se situacija usporedi s onom iz izvješća za 2020.; smatra da je potrebno jasno utvrditi pozitivne i negativne trendove u pogledu stanja vladavine prava te pružiti analizu temeljnih razloga za takvo stanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da bi bilo poželjno novo, zasebno poglavlje o institucijama Unije u kojemu bi se ocijenilo stanje u pogledu diobe vlasti, odgovornosti i sustava provjere i ravnoteže; |
| --- | --- |

10.

Ocjena i preporuke

| 11. | smatra da se u izvješću za 2021. mogla dati jasnija ocjena, navesti postoje li nedostaci, opasnost od teškog kršenja vrijednosti iz članka 2. UEU-a ili stvarna povreda tih vrijednosti u svakom od stupova koji se analiziraju u poglavljima o pojedinim zemljama; poziva Komisiju da uključi ocjenu svih mjera za uspostavu vladavine prava provedenih u prethodnoj godini te da ju poprati analizom njihove učinkovitosti i mogućnosti za poboljšanje; poziva na integriraniju analizu međusobne povezanosti četiriju stupova i načina na koji kombinirani nedostaci mogu dovesti do kršenja ili rizika od kršenja vrijednosti iz članka 2. UEU-a; ponovno naglašava važnost upotrebe izravnog, nedvosmislenog jezika i jasnog naglašavanja predmetnog pitanja u skladu sa stajalištem Komisije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja namjeru Komisije da u izvješće za 2022. uključi preporuke za pojedine zemlje; poziva Komisiju da takve preporuke poprati rokovima za provedbu, ciljevima i konkretnim mjerama koje treba poduzeti; poziva Komisiju da u sljedeća izvješća uključi informacije o napretku u provedbi njezinih preporuka te da ih osim toga uključi u strukturirani dijalog s Parlamentom tijekom cijele godine; poziva Komisiju da se u svome godišnjem izvješću usredotoči i na preporuke za pojedine zemlje koje bi bile relevantne u okviru europskog semestra, posebno na one povezane s neovisnošću pravosuđa i javnog tužiteljstva te s borbom protiv korupcije i jamčenjem transparentnosti i integriteta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | preporučuje da Komisija uz svaku od svojih preporuka navede neiscrpan popis odgovarajućih alata kojima se institucije EU-a mogu koristiti u slučaju da se nedostaci ne isprave; poziva Komisiju da ne oklijeva u korištenju tih alata, posebno kada nema povjerenja u brzu provedbu preporuka ili postoji rizik daljnjeg pogoršanja stanja, i da ne čeka sljedeći godišnji ciklus izvještavanja; |
| --- | --- |

13.

Područje primjene

| 14. | izražava žaljenje zbog činjenice da ni izvješće za 2020. ni izvješće za 2021. nije u potpunosti obuhvatilo vrijednosti demokracije i temeljnih prava iz članka 2. UEU-a koje se neposredno ugrožava čim zemlje počnu nazadovati u području vladavine prava; podsjeća na neodvojivu povezanost vladavine prava, demokracije i temeljnih prava; |
| --- | --- |

14.

Pravosudni sustavi

| 15. | ističe da su odgovornost pravosuđa, neovisnost tužiteljstva i sudstva te izvršavanje presuda ključne sastavnice vladavine prava; žali zbog ozbiljnih i strukturnih problema u pogledu neovisnosti pravosuđa u određenim državama članicama; naglašava temeljnu ulogu pravne struke u osiguravanju zaštite temeljnih prava i jačanju vladavine prava; poziva države članice da zaštite suce i javne tužitelje od političkih napada i pritisaka kojima se pokušava potkopati njihov rad i inzistira na tome da države članice u potpunosti poštuju pravo Unije i međunarodno pravo koje se odnosi na neovisnost pravosuđa; poziva Komisiju da u svoje izvješće za 2022. uključi konkretne preporuke kako bi se osigurala neovisnost pravosuđa u svim državama članicama te da u godišnjem izvješću obuhvati i neovisnost odvjetnika i odvjetničkih komora jer su one ključne za neovisne pravosudne sustave; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da je pravo Unije nadređeno nacionalnom pravu neovisno o načinu na koji su nacionalni pravosudni sustavi organizirani; poziva Komisiju da pomno prati odluke nacionalnih sudova koje se odnose na nadređenost zakonodavstva EU-a nad nacionalnim zakonodavstvom, a posebno na neusklađenost određenih članaka Ugovorâ s nacionalnim ustavima; potiče Komisiju da osigura konkretne, trenutačne i primjerene odgovore na odbijanje provedbe i poštovanja presuda Suda Europske unije te da izvijesti Parlament o mjerama poduzetima u tom pogledu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava važnost uloge sudbenih vijeća u očuvanju neovisnosti pravosuđa; ističe da nekoliko država članica ima dugotrajne probleme u pogledu sastava njihovih sudbenih vijeća i imenovanja sudaca, koji su ponekad podložni neprimjerenom političkom uplitanju; potiče države članice da sustavno traže mišljenje Venecijanske komisije u slučaju da ona nastoji prilagoditi sastav i funkcioniranje tih tijela te da slijede te preporuke; smatra da je potrebno da Komisija u godišnjem izvješću ocijeni takvo daljnje postupanje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da je javno tužiteljstvo ključni element u borbi protiv kriminala, korupcije i zlouporabe ovlasti; naglašava potrebu za uspostavom zaštitnih mjera koje bi pridonijele očuvanju neovisnosti javnog tužiteljstva i pojedinačnih javnih tužitelja kako bi se spriječio neprimjeren politički pritisak nad njima, posebno pritisak vlada, te istodobno ispunili uvjeti u pogledu odgovornosti kako bi se spriječile zlouporabe i nemar; pokazuje svoju potpunu solidarnost i punu potporu svim žrtvama kaznenih djela; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da strateške tužbe protiv javnog sudjelovanja ne samo ugrožavaju pravo žrtava tih tužbi na djelotvoran pristup pravosuđu, a samim time ugrožavaju i vladavinu prava, nego su i svojevrsna zlouporaba pravosudnih sustava i pravnih okvira država članica, posebno jer ograničavaju sposobnost država članica da se uspješno uhvate u koštac s postojećim izazovima, kao što su trajanje postupaka i kvaliteta pravosudnih sustava, kao i upravljanje brojem predmeta i neriješeni predmeti; |
| --- | --- |

19.

Okvir za borbu protiv korupcije

| 20. | ponavlja svoje stajalište da je korupcija ozbiljna prijetnja demokraciji, europskim financijskim sredstvima i vladavini prava; duboko je zabrinut zbog sve veće razine korupcije i pogoršanja stanja u nekim državama članicama, nastavka pojave slučajeva korupcije koji uključuju visoke dužnosnike i političare te infiltracije organiziranog kriminala u gospodarstvo i javni sektor; pozdravlja činjenicu da su u Izvješće o vladavini prava za 2021. uvršteni podaci o tome i poziva na to da se u buduća izvješća uvrste dodatna pojašnjenja o tome je li to utjecalo na sredstva EU-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | potiče Komisiju da ažurira i poboljša antikorupcijsku politiku i instrumente Unije, među ostalim osiguravanjem ujednačene definicije kaznenog djela korupcije i stvaranjem zajedničkih standarda i mjerila te jamčenjem njihove pravilne primjene i provedbe; podsjeća da je važno da države članice surađuju s EPPO-om i aktivno podupiru njegove zadaće; poziva države članice koje to još nisu učinile da se pridruže EPPO-u; pozdravlja to što je Komisija poslala službene opomene gotovo svim državama članicama zbog neprenošenja Direktive o zaštiti zviždača (30); |
| --- | --- |

21.

Sloboda izražavanja i informiranja, sloboda i pluralizam medija

| 22. | podsjeća da su sloboda i pluralizam medija, među ostalim visokokvalitetnih, održivo i transparentno financiranih i neovisnih informativnih medije, kako tradicionalnih tako i digitalnih, neovisnih novinara, provjeravatelja činjenica i istraživača te snažnih javnih medija, ključni za demokraciju, jamstvo protiv zlouporabe moći i najbolji protuotrov za dezinformacije; izražava zabrinutost zbog političke neovisnosti medija u nekim državama članicama jer uredničke linije odražavaju snažnu polarizaciju političke scene; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zabrinut je zbog rastućeg neprijateljskog okruženja u kojem novinari i medijski akteri djeluju u mnogim državama članicama, posebno kada je njihov rad usmjeren na zlouporabu ovlasti, korupciju, kršenje temeljnih prava i kriminalne aktivnosti; podsjeća da su novinari i medijske kuće u nekim državama članicama sve više izloženi zastrašivanju, prijetnjama (uključujući na društvenim mrežama), kaznenim optužbama, fizičkim napadima, nasilnim incidentima i ubojstvima; osuđuje represivne strategije koje primjenjuju vlade nekih država članica, kao što su upotreba strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja (SLAPP) i kampanja ocrnjivanja, kao i povećanje državne kontrole nad javnim medijima, civilnim društvom i akademskim institucijama, što dovodi do autocenzure i sve većeg pogoršanja stanja medija i akademske slobode; podsjeća da je u vrijeme njezina ubojstva istraživačka novinarka Daphne Caruana Galizia bila suočena s 47 građanskih i kaznenih postupaka za klevetu, a s mnogima od njih još se suočava njezina obitelj; upozorava da taj neprihvatljivi razvoj događaja može imati odvraćajući učinak na slobodu govora i slobodu tiska i ne bi trebao predstavljati presedan ni u Uniji ni za zemlje kandidatkinje za članstvo u Uniji i potencijalne zemlje kandidatkinje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | žali zbog toga što izvješće za 2021. ne odražava ozbiljnost tih trendova, posebno u pogledu državne kontrole, strateških tužbi i kampanja ocrnjivanja određenih država članica; potiče Komisiju da u tom pogledu poboljša poglavlja koja se odnose na medije dodavanjem ocjene učinkovitosti i djelotvornosti nacionalnih okvira za zaštitu slobode medija, pluralizma medija i transparentnosti vlasništva nad medijima, da uvede zakonodavstvo EU-a protiv upotrebe strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja kojim se uspostavljaju minimalni standardi te da predstavi ambiciozan pravni okvir za suzbijanje rastuće politizacije medija u određenim državama članicama u predstojećem Aktu o slobodi medija; naglašava da bi izvješće trebalo uključivati temeljitu procjenu neovisnosti regulatornih tijela za audiovizualne medijske usluge država članica koji na temelju prava Unije moraju biti neovisni o svojim vladama; poziva Komisiju da osigura dodatno i fleksibilnije financiranje za neovisno istraživačko novinarstvo u Uniji; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava važnost urednički neovisnih javnih medija koji omogućuju kvalitetno, nepristrano i besplatno praćenje javnih pitanja, posebno u vrijeme izbora; poziva države članice da zajamče stabilno, otvoreno, transparentno, održivo i odgovarajuće financiranje za javne medije na višegodišnjoj osnovi kako bi se zajamčila njihova kvaliteta i neovisnost o vladinim, političkim, gospodarskim i drugim pritiscima; žali zbog toga što su javni mediji izostavljeni iz godišnjeg izvješća; poziva Komisiju da temeljito preispita javne medije u svojim budućim izvješćima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primjećuje da lažne vijesti i posljedične dezinformacije namijenjene građanima EU-a predstavljaju prijetnju demokraciji i vladavini prava u Uniji jer širenje dezinformacija polarizira i oslabljuje našu demokraciju; pozdravlja Komisijin opis političkog pritiska i utjecaja na medije u godišnjem izvješću te je poziva da jasnije opiše sustavne kampanje dezinformiranja i vanjskog uplitanja čiji je cilj smanjenje povjerenja javnosti u državne institucije i neovisne medije; uviđa da globalne internetske platforme mogu imati golem negativan učinak na medijski sektor; naglašava, u tom pogledu, da postojeće zakonodavstvo ne predviđa u svojoj potpunosti pravedno okruženje u internetskom ekosustavu, kao što je borba protiv dezinformiranja i algoritamska odgovornost; smatra da je donošenje relevantnog zakonodavstva, posebno Akta o digitalnim uslugama i Akta o digitalnim tržištima, bio korak u pravom smjeru, ali da je potrebno učiniti još više u europskom aktu o medijima kako bi se stvorili pravedni uvjeti u svjetlu digitalne transformacije medijskog sektora i širenja internetskih platformi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da je sloboda medija usko povezana s umjetničkom i akademskom slobodom; žali zbog činjenice da su u nekim državama članicama sloboda izražavanja, sloboda umjetnosti i sloboda okupljanja znatno ograničene; ističe da je neovisnost obrazovnih sustava ugrožena kad nije osigurana neovisna organizacijska struktura njihovih institucija; poziva Komisiju da u svoje izvješće o vladavini prava uključi sve aspekte slobode izražavanja; |
| --- | --- |

27.

Demokracija i sustav provjere i ravnoteže

| 28. | brani stajalište da je načelo diobe vlasti ključno za učinkovito funkcioniranje države, uključujući djelotvorno, neovisno, nepristrano i učinkovito funkcioniranje pravosudnih sustava diljem Unije te da poštovanje tog načela znači da se institucije moraju suzdržati od vršenja bilo kakvog pritiska na suce i državne odvjetnike, osobito iz političkih i gospodarskih krugova; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da su pravedni i slobodni izbori među nužnim minimalnim standardima za funkcionalnu demokraciju i da bi se svaki izborni proces u Uniji trebao provoditi bez neopravdanih utjecaja i nepravilnosti; ističe da se, u slučaju da OESS zaključi da izbori nisu provedeni na pravedan i slobodan način, moraju poduzeti konkretne mjere, među ostalim u okviru postupka iz članka 7. stavka 1. EUE-a; potiče Komisiju i države članice da poduzmu sve potrebne mjere ako se u državi članici utvrdi rizik od manipulacije izborima, bez obzira na to dolazi li on od države ili od stranih ili privatnih dionika; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podsjeća da je korištenje temeljnih sloboda, među ostalim prava na kritičko mišljenje u javnosti, ključan element slobodnog i demokratskog društva; izražava zabrinutost zbog smanjivanja građanskog prostora u različitim državama članicama, koje se očituje u korištenju strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja (SLAPP) protiv medija i novinara, boraca za ljudska prava, subjekata iz civilnog društva i političkih protivnika te pribjegavanju nadzora nad njima; pozdravlja predanost Komisije da predloži direktivu protiv zlouporabe sudskih postupaka protiv novinara i boraca za ljudska prava te naglašava da njezino područje primjene mora biti dovoljno široko da obuhvati sve borce za ljudska prava, uključujući pojedinačne aktiviste; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da nezakonita upotreba Pegasusa i jednakovrijednih špijunskih softvera od strane država članica protiv novinara, odvjetnika, oporbenih političara i drugih osoba predstavlja izravnu prijetnju demokraciji, vladavini prava i ljudskim pravima; poziva Komisiju da ocijeni nepravilnu upotrebu alata za nadzor i njezin učinak na demokratske procese u Uniji, kao i moguće povrede vrijednosti iz članka 2. UEU-a i Povelje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da stanje prostora za građansko djelovanje u državama članicama zaslužuje zasebno poglavlje u izvješću i stvaranje „europskog indeksa prostora za građansko djelovanje”, s obzirom na središnju važnost civilnog društva za održavanje potpuno demokratskog i uključivog društva utemeljenog na poštovanju ljudskih prava, pri čemu treba uzeti u obzir izazove s kojima se suočava civilno društvo u raznim državama članicama, koji uključuju zakonodavne i administrativne mjere, ograničen pristup financiranju i kampanje ocrnjivanja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | preporučuje Komisiji da četvrti stup godišnjeg izvješća na temu „druga institucijska pitanja povezana sa sustavom provjere i ravnoteže” razradi u obliku stupa demokracije i sustava provjere i ravnoteže, procjenjujući elemente kao što su potencijalne prijetnje demokratskim procesima u Uniji i državama članicama, uključujući manipulaciju izborima; |
| --- | --- |

33.

Utjecaj mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava

| 34. | podsjeća na snažan učinak mjera povezanih s pandemijom bolesti COVID-19, uključujući hitne režime i zakonodavne dekrete, na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava u Uniji, posebno u područjima pravosuđa, slobode medija i borbe protiv korupcije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | žali zbog prirode i prekomjerne upotrebe hitnih mjera tijekom pandemije bolesti COVID-19 u kombinaciji s nedostatkom ex post kontrole nad takvim mjerama od strane nekih nacionalnih parlamenata, pa čak i sa zatvaranjem parlamenata u brojnim državama članicama, što je povećalo ovlasti vlada i dovelo do nedostatka odgovornosti i transparentnosti izvršne vlasti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća na to da je pandemija bolesti COVID-19 nepovoljno utjecala i na pristup pravosuđu i na učinkovitost nacionalnih sudova, među ostalim i s obzirom na djelomično zatvaranje nacionalnih sudova; ističe da je izvanredna situacija nametnuta pandemijom pokazala da postoji hitna potreba za modernizacijom sudskih postupaka i uvođenjem digitalnih elemenata kako bi se povećala učinkovitost pravosudnih sustava te olakšao pristup pravnoj pomoći i informacijama; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja činjenicu da izvješće sadrži odjeljak o vladavini prava za vrijeme pandemije bolesti COVID-19; naglašava da bi se trebalo nastaviti praćenje upotrebe i proporcionalnosti tih mjera dok se sve mjere ne ukinu, bez ikakvih iznimaka; u tom pogledu primjećuje rizik od zlouporabe sredstava iz Mehanizma EU-a za oporavak i otpornost; ponavlja da se ta sredstva mogu raspodijeliti tek kad ta pitanja budu u potpunosti riješena; potiče Komisiju da pravovremeno procijeni jesu li mjere koje su poduzele države članice bile na odgovarajući način vremenski ograničene, nužne i proporcionalne te u skladu sa sustavom provjera i ravnoteža; poziva Komisiju da utvrdi preporuke kojima će se državama članicama pomoći u ublažavanju negativnih posljedica pandemije u područjima pravosuđa, borbe protiv korupcije i slobode medija; |
| --- | --- |

37.

Temeljna prava i ravnopravnost

| 38. | sa zabrinutošću ističe da se žene i osobe u ranjivom položaju, uključujući osobe s invaliditetom, djecu, vjerske manjine, posebno u vremenima rastućeg antisemitizma, antiromizma i islamofobije u Europi, kao i osobe romskog, afričkog i azijskog podrijetla i druge osobe koje pripadaju etničkim i jezičnim manjinama, migrante, tražitelje azila, izbjeglice, pripadnike zajednice LGBTIQ i starije osobe, a posebno osobe koje žive u marginaliziranim zajednicama, i dalje suočavaju s time da se njihova prava ne poštuju u potpunosti diljem Unije te su i dalje izložene diskriminaciji; naglašava očitu vezu između pogoršanja standarda vladavine prava i kršenja temeljnih prava i prava manjina, kao što je pretjerana upotreba sile od strane tijela kaznenog progona tijekom prosvjeda i na granicama Unije; podsjeća da su u nekim okolnostima države članice namjerno pribjegle mjerama koje su upitne iz perspektive vladavine prava, kao što je zakonodavstvo doneseno ubrzanim postupcima bez javnog savjetovanja ili čak, u iznimnim slučajevima, ustavne promjene kao način opravdavanja diskriminirajućih politika o kojima se inače ne bi mogli donositi zakoni, kao što su odredbe koje su posebno usmjerene na LGBTIQ osobe ili nametanje gotovo potpune zabrane pobačaja; podsjeća da države članice imaju odgovornost prema pojedincima koji su u ranjivom položaju te da bi im trebale pružiti sigurnost i zaštitu od diskriminacije; ponovno snažno poziva Komisiju da u područje primjene budućih izvješća uključi temeljitu ocjenu opetovanih kršenja temeljnih prava u Uniji, uključujući jednakost i prava pripadnika manjina; poziva institucije Unije da u međuvremenu pročitaju godišnja izvješća o vladavini prava u svjetlu izvješća o temeljnim pravima koje je objavila Agencija EU-a za temeljna prava; |
| --- | --- |

38.

| 39. | žali zbog toga što neke države članice nisu u potpunosti i ispravno prenijele Okvirnu odluku Vijeća o rasizmu i ksenofobiji (31) u nacionalno pravo te što se odredbe Direktive o rasnoj jednakosti (32) još uvijek ne provode u potpunosti u svim državama članicama; preporučuje da se više pozornosti posveti političkom i medijskom diskursu kojim se potiče mržnja prema manjinama i njihovu izravnom utjecaju na donošenje diskriminirajućih zakona ili praksi kojima se narušava vladavina prava za sve, među ostalim u području protuterorističkih i sigurnosnih politika u svjetlu rezolucije o Georgeu Floydu (33), koju je Parlament usvojio 2020.; |
| --- | --- |

39.

| 40. | izražava posebnu zabrinutost zbog pogoršanja stanja u pogledu spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava žena u nekim državama članicama, uključujući nametanje vrlo restriktivnih zakona o pobačaju te kontinuirane i sustavne napade na temeljna prava LGBTIQ osoba, što je pojačano pogoršanjem vladavine prava u nekoliko država članica; žali zbog toga što se taj razvoj situacije ne odražava dosljedno u izvješću Komisije o vladavini prava; poziva Komisiju da sustavno uključuje ta pitanja u sva relevantna izvješća za pojedine zemlje i u objedinjeno izvješće; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja postupke zbog povrede prava koje je Komisija pokrenula u pogledu Mađarske i Poljske kao dio paketa o povredama iz srpnja 2021. u vezi s poštovanjem ljudskih prava LGBTIQ osoba i povredama prava Unije; napominje da je to prvi put da je Komisija posebno pokrenula postupke zbog povrede kako bi zaštitila prava LGBTIQ osoba; |
| --- | --- |

41.

| 42. | sa zabrinutošću primjećuje brojna izvješća o značajnim i sustavnim kršenjima temeljnih prava migranata i tražitelja azila u Uniji, a osobito na njezinim vanjskim granicama; žali zbog činjenice da je nekoliko država članica donijelo nacionalno zakonodavstvo kojim se ozbiljno ograničavaju prava tražitelja azila te koje u nekim slučajevima čak predstavlja prijetnju načelu zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja i pravu na djelotvoran pravni lijek; izražava žaljenje zbog toga što Komisija, unatoč pozivima Parlamenta, nije dovršila procjenu usklađenosti brojnih nacionalnih zakonodavnih mjera u području azila i migracija s pravom Unije; ponavlja da je poštovanje temeljnih prava, kao što su pravo na azil i pravo na djelotvoran pravni lijek, sastavni dio ispravnog funkcioniranja vladavine prava; |
| --- | --- |

42.

Izvori

| 43. | poziva Komisiju da dodatno ojača redoviti, uključivi i strukturirani dijalog s vladama i nacionalnim parlamentima, nevladinim organizacijama, nacionalnim institucijama za ljudska prava, pravobraniteljima, tijelima za jednakost, strukovnim udrugama i drugim dionicima te da bude transparentnija u pogledu kriterija za odabir informacija koje prima od tih dionika u postupku sastavljanja godišnjih izvješća; smatra da bi organizacije civilnog društva trebale biti intenzivno uključene u sve faze ciklusa revizije koji bi se trebao provoditi kao transparentan proces utemeljen na jasnim kriterijima; ističe da bi tematski strukturirana savjetovanja postupak učinila učinkovitijim i povećala količinu vrijednih povratnih informacija; pozdravlja činjenicu da upitnik za savjetovanje sada dopušta dionicima da izvješćuju o aspektima izvan područja primjene koje je predvidjela Komisija i poziva Komisiju da prema potrebi prilagodi strukturu nacionalnih izvješća; poziva Komisiju da revidira i poboljša internetske alate za doprinose dionika i da bude fleksibilna u pogledu prostornih ograničenja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | smatra da su rokovi za savjetovanje s civilnim društvom u prošlosti bili prekratki ili nepravovremeni te da bi trebali biti na odgovarajući način prilagođeni i fleksibilni kako bi se omogućio potpun i sveobuhvatan doprinos; ističe da je to dionicima otežalo pripremu te planiranje doprinosa i aktivnosti podizanja razine osviještenosti zbog ograničenja njihovih kapaciteta i njihovih financijskih sredstava, posebno kada se savjetovanje provodilo u vrijeme godišnjih odmora; poziva Komisiju da uvede mogućnost savjetovanja za civilno društvo tijekom cijele godine, umjesto da se prvenstveno usredotočuje na vremenski ograničene pozive na sudjelovanje; pozdravlja činjenicu da Komisija dopušta višejezične podneske na svim službenim jezicima Unije; poziva Komisiju da utvrdi i unaprijed objavi vremenski okvir za buduće izvješće, s datumima za korake u postupku, uključujući kalendar posjeta zemljama, kao i datum objave izvješća; primjećuje da se postupak savjetovanja može dodatno obrazložiti i potiče Komisiju da subjektima civilnog društva daje povratne informacije o doprinosima koje pružaju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | potiče Komisiju da u okviru godišnjeg izvješća osigura odgovarajuće daljnje postupanje u vezi s predstavkama i drugim izrazima zabrinutosti te svjedočanstvima pojedinačnih građana o nedostacima u pogledu vladavine prava; smatra da bi u cilju jačanja kulture vladavine prava i suradnje institucija EU-a s građanima trebalo uspostaviti participativne forume i strukture kako bi se utvrdili trendovi i osigurala veća vidljivost prijetnji, nedostataka i kršenja vrijednosti utvrđenih u članku 2. UEU-a diljem Unije; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podsjeća da bi Komisija i dalje trebala sustavno uzimati u obzir relevantne informacije iz mjerodavnih izvora i priznatih institucija; podsjeća da bi trebalo uzeti u obzir nalaze relevantnih međunarodnih tijela, kao što su ona pod okriljem UN-a, OESS-a i Vijeća Europe; poziva Komisiju da vodi više računa o podacima i nalazima relevantnih indeksa, kao što su Svjetski pokazatelji upravljanja (WGI), indeks vladavine prava Svjetskog projekta pravde ili projekt Instituta za različite oblike demokracije (V-DEM); |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja dogovor Vijeća o izmjeni mandata Agencije EU-a za temeljna prava (FRA) kao korak naprijed; traži od Komisije da iskoristi taj zamah i pozove Agenciju EU-a za temeljna prava (FRA) da pruži metodološke savjete i provede komparativna istraživanja kako bi dodala pojedinosti u ključnim područjima godišnjeg izvješća te da pritom ima na umu da su pravo na pošteno suđenje, sloboda izražavanja i druga temeljna prava usko povezani s vladavinom prava, pored doprinosa koje Agencija već pruža primjerice kroz informacijski sustav Europske unije o temeljnim pravima (EFRIS) i kroz svoja izvješća o građanskom prostoru; |
| --- | --- |

47.

| 48. | smatra da je suradnja s Vijećem Europe i drugim međunarodnim organizacijama iznimno važna za promicanje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u EU-u; poziva Komisiju da sustavno analizira podatke o nepoštovanju presuda Europskog suda za ljudska prava i stajališta tijela UN-a za praćenje provedbe sporazuma u vezi s pojedinačnim obavijestima; |
| --- | --- |

48.

Mehanizam za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava

| 49. | žali zbog nevoljkosti Komisije i Vijeća da potvrdno reagiraju na poziv koji je Parlament iznio u svojoj Rezoluciji od 7. listopada 2020. u pogledu uspostave zajedničkog mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, koji bi trebao obuhvaćati sva područja primjene vrijednosti iz članka 2. UEU-a; ponavlja svoj poziv Komisiji i Vijeću da odmah započnu pregovore s Parlamentom o međuinstitucijskom sporazumu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | podsjeća na svoje stajalište o osnivanju panela neovisnih stručnjaka s ciljem savjetovanja triju institucija, u bliskoj suradnji s Agencijom za temeljna prava; traži od svojeg Predsjedništva da, u svjetlu nevoljkosti Komisije i Vijeća, organizira postupak javne nabave kako bi se kao prvi korak osnovao takav panel pod pokroviteljstvom Parlamenta, u skladu s obvezom koju je preuzeo u svojoj Rezoluciji od 24. lipnja 2021. o Izvješću Komisije o vladavini prava za 2020., kako bi se savjetovalo Parlament o poštovanju vrijednosti iz članka 2. UEU-a u različitim državama članicama i kako bi se primjerom pokazalo kako bi takav panel mogao funkcionirati u praksi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ponavlja svoj poziv Komisiji da razmotri sveobuhvatniju i ambiciozniju reviziju Uredbe o Agenciji za temeljna prava (34); stoga poziva Komisiju da dugoročno istraži puni potencijal razvoja Agencije za temeljna prava u skladu s načelima koja se odnose na status i funkcioniranje nacionalnih institucija za zaštitu i promicanje ljudskih prava (Pariška načela) kako bi ona postala potpuno neovisno tijelo koje pruža nepristrana i javno dostupna stajališta o stanjima u pojedinim zemljama u području demokracije, vladavine prava i temeljnih prava; ističe da bi takav razvoj trebao ići ruku pod ruku s povećanjem dostupnih resursa; |
| --- | --- |

51.

Komplementarnost s ostalim instrumentima vladavine prava

| 52. | ponavlja da godišnje izvješće mora služiti kao važan izvor i referentni dokument za odlučivanje o tome treba li aktivirati jedan ili više relevantnih alata kao što su članak 7. UEU-a, Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava, drugi instrumenti dostupni u okviru financijskog zakonodavstva EU-a te primjenjiva sektorska i financijska pravila kojima se učinkovito štiti proračun EU-a, okvir vladavine prava ili postupci zbog povrede prava, uključujući ubrzane postupke, zahtjeve za privremene mjere pred Sudom Europske unije i mjere u vezi s neprovedbom presuda Suda Europske unije; poziva Komisiju da u tom izvješću izričito poveže te instrumente s utvrđenim ili mogućim problemima u pogledu vladavine prava; poziva institucije da bez odgode aktiviraju takve alate i instrumente, uključujući mehanizam uvjetovanosti u pogledu vladavine prava, kako bi se pružila proaktivna potpora vladavini prava i riješio problem nazadovanja demokracije u Uniji, s obzirom na to da Izvješće Komisije o vladavini prava za 2021. sadržava višestruke i detaljne primjere kršenja vladavine prava koji su obuhvaćeni područjem primjene Uredbe o uvjetovanosti; ponovno poziva Komisiju da stvori izravnu poveznicu između godišnjih izvješća o vladavini prava, zajedno s drugim izvorima u području vladavine prava, i mehanizma uvjetovanosti u pogledu vladavine prava; |
| --- | --- |

52.

| 53. | podsjeća da su postupci zbog povrede prava ključan instrument za zaštitu i obranu prava EU-a i zajedničkih vrijednosti utvrđenih u članku 2. UEU-a; sa zabrinutošću primjećuje da se broj postupaka zbog povrede prava koje je pokrenula Komisija naglo smanjio od 2004.; iznenađen je zbog činjenice da se postupci zbog povrede prava ne pokreću sustavno, i to barem čim se relevantni prekršaj dokumentira u godišnjem izvješću; žali zbog nevoljkosti Komisije da aktivno i sustavno nadzire provedbu prava EU-a i da iscrpi mogućnosti postupaka zbog povrede prava protiv država članica kao instrumenta koji je najprilagođeniji za učinkovito i brzo rješavanje problema; napominje da je ta nevoljkost dovela do pozivanja država članica da pokrenu međudržavne predmete u skladu s člankom 259. UFEU-a; zabrinut je zbog toga što se bez sustavne i pravodobne primjene preventivni kapacitet postupaka zbog povrede prava smanjuje; poziva da se u izvješće uključi pregled po državama članicama koji sadržava sve provedbene mjere koje je poduzela Komisija, uključujući tekuće postupke zbog povrede prava te stanje usklađenosti s privremenim mjerama i presudama Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava, što bi doprinijelo sveobuhvatnoj primjeni Pregleda stanja u području pravosuđa u EU-u; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podsjeća na važnost prethodnih odluka o vladavini prava; smatra da je relevantna sudska praksa Suda Europske unije pomogla u daljnjem definiranju vladavine prava i da bi mogla poslužiti Komisiji da dodatno razradi svoje referentne vrijednosti na temelju kojih bi mogla ocijeniti stanje vladavine prava u državama članicama; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zabrinut je zbog toga što neke države članice, uključujući Mađarsku i Poljsku, ustrajno ne provode domaće presude kao ni presude Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava, što doprinosi eroziji vladavine prava; naglašava da neprovođenje presuda može dovesti do toga da kršenja ljudskih prava ostanu bez pravnog lijeka; ističe da bi to u javnosti moglo stvoriti dojam da se presude mogu zanemariti, čime se ugrožava neovisnost pravosuđa i opće povjerenje u snagu poštenog suđenja; poziva Komisiju da u poglavljima o pojedinim zemljama nastavi izvješćivati o provedbi presuda u državama članicama u slučajevima djelomičnog ili potpunog izostanka provedbe; potiče Komisiju da surađuje s tijelima kako bi se pronašla odgovarajuća rješenja za potpunu provedbu i svake godine ažurirale informacije; podsjeća da su se zbog neuspjeha Rumunjske da provede presudu Suda Europske unije u predmetu Coman i Hamilton (35) tužitelji morali obratiti Europskom sudu za ljudska prava radi pravne zaštite; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podsjeća na važnost Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava tamo gdje kršenja načela vladavine prava utječu na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na zaštitu financijskih interesa Unije, ili postoji ozbiljan rizik da će utjecati na njih; pozdravlja presude Suda Europske unije od 16. veljače 2022. i njegove zaključke da je EU doista nadležan za vladavinu prava u državama članicama, da je Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava u skladu s pravom Unije i da bi postupke koje su Mađarska i Poljska pokrenule protiv Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava trebalo odbiti; ponavlja svoj poziv Komisiji da poduzme hitne mjere u skladu s tom uredbom, alatom koji je na snazi od siječnja 2021.; |
| --- | --- |

56.

| 57. | smatra da je godišnje izvješće najprikladniji dokument za dodavanje posebnog odjeljka o provođenju relevantne analize u skladu s Uredbom o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava; prima na znanje činjenicu da je Komisija 27. travnja 2022. slanjem pisane obavijesti konačno pokrenula službeni postupak protiv Mađarske u skladu s Uredbom o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava; potiče Komisiju da pokrene postupak iz članka 6. stavka 1. te uredbe barem i u slučaju Poljske; podsjeća da su primjenjivost, svrha i područje primjene Uredbe jasno definirani i ne zahtijevaju dodatna objašnjenja; osuđuje odluku Komisije da i dalje sastavlja smjernice iako je presudom Suda Europske unije već potvrđena zakonitost i valjanost Uredbe; poziva Komisiju da osigura, po mogućnosti putem zakonodavnog prijedloga, da primjena članka 6. Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava ne utječe izravno ili neizravno na građane, s obzirom na to da su za kršenja vladavine prava odgovorni predstavnici vlada ili šefovi država te da lokalne javne institucije ili privatni subjekti mogu izravno pristupiti sredstvima koja ostaju u konsolidiranom proračunu Unije; poziva Komisiju da strože primjenjuje Uredbu o zajedničkim odredbama i Financijsku uredbu kako bi se suzbila diskriminirajuća upotreba sredstava EU-a, posebno svaka upotreba politički motivirane prirode, te da istraži puni potencijal tih instrumenata i Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava za zaštitu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava, čime bi se osiguralo da se sredstva Unije ne koriste za inicijative koje nisu u skladu s vrijednostima Unije sadržanima u članku 2. UEU-a, uz poštovanje interesa krajnjih korisnika koji nisu državna tijela; |
| --- | --- |

57.

| 58. | zabrinut je zbog nalaza iz Izvješća Komisije o vladavini prava za 2021. prema kojima uznemiravanje i zastrašivanje organizacija pripadnika LGBTIQ skupina pod pokroviteljstvom države utječe na njihovu mogućnost pristupa financiranju u nekim zemljama; poziva Komisiju da detaljnije razmotri to pitanje i da putem potrebnih sredstava u cijeloj Uniji osigura potpunu sukladnost s načelom nediskriminacije koje uređuje pristup sredstvima Unije; smatra da ti zaključci podupiru dugogodišnje stajalište Parlamenta da bi se opseg izvješća o vladavini prava trebao proširiti kako bi se uključile i vrijednosti iz članka 2. UEU-a; |
| --- | --- |

58.

| 59. | izražava veliko žaljenje zbog toga što Vijeće nije uspjelo ostvariti značajan napredak u tekućim postupcima u okviru članka 7. stavka 1. UEU-a; potiče Vijeće da zajamči održavanje saslušanja najmanje jednom za vrijeme svakog predsjedništva tijekom tekućih postupaka iz članka 7. UEU-a te da se također pozabavi novim razvojima događaja koji utječu na vladavinu prava, demokraciju i temeljna prava; naglašava da jednoglasnost u Vijeću nije potrebna da bi se utvrdila očita opasnost od teškog kršenja vrijednosti Unije iz članka 7. stavka 1. UEU-a niti da bi se dotičnim državama članicama uputile konkretne preporuke i odredili rokovi za njihovu provedbu; ponavlja svoj poziv Vijeću da djeluje u tom kontekstu te usto naglašava da bi svako daljnje odgađanje takvog poteza značilo da sâmo Vijeće krši načelo vladavine prava; ustraje u tome da se poštuju uloga i nadležnosti Parlamenta; |
| --- | --- |

59.

| 60. | prima na znanje rasprave po državama članicama koje su se održale u Vijeću za opće poslove na temelju godišnjih izvješća Komisije o vladavini prava u okviru godišnjeg dijaloga Vijeća o vladavini prava; predlaže da se u tim raspravama naglasak stavi na države članice s najhitnijim problemima u pogledu vladavine prava, uz zadržavanje prakse abecednog reda; naglašava da bi veća transparentnost pojačala dijalog o vladavini prava u Uniji i stoga poziva Vijeće da objavi te rasprave o pojedinim zemljama, uključujući detaljne javne zaključke; |
| --- | --- |

60.

| 61. | snažno osuđuje vlasti država članica koje odbijaju sudjelovati u godišnjem dijalogu Komisije o vladavini prava; smatra da je to odbijanje dovoljan razlog da Komisija ubrza i dodatno razradi pregled stanja u pogledu vladavine prava u predmetnim zemljama; snažnog je mišljenja da ciklus revizije vladavine prava može biti učinkovit samo ako europske institucije i države članice jednako poštuju i primjenjuju načelo lojalne suradnje iz članka 4. stavka 3. UEU-a; |
| --- | --- |

61.

| 62. | potiče Komisiju na aktivno sudjelovanje u javnim raspravama na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini i na veće ulaganje u podizanje svijesti o vrijednostima Unije sadržanima u članku 2. UEU-a i primjenjivim alatima, među ostalim o godišnjem izvješću, posebno u zemljama s ozbiljnim problemima; naglašava važnost strateške komunikacije u borbi protiv antidemokratskog diskursa i rješavanja problema tih diskursa boljim objašnjavanjem djelovanja Unije; stoga poziva Komisiju da organizira komunikacijske kampanje o važnosti poštovanja vladavine prava; poziva Komisiju da pokrene poseban program kojim se podupiru inovativne inicijative u cilju promicanja formalnog obrazovanja, osobito među pravnim stručnjacima, kao i neformalnog obrazovanja u pogledu vladavine prava i demokratskih institucija među građanima EU-a svih dobnih skupina; |
| --- | --- |

62.

| 63. | obvezuje se da će sudjelovati u redovitim savjetovanjima s vladama i parlamentima država članica o nalazima godišnjeg izvješća; poziva države članice da osiguraju da njihovi predstavnici na najvišoj mogućoj razini sudjeluju u razmjenama mišljenja s Parlamentom o vladavini prava; duboko žali zbog odbijanja poljskog Sejma da se susretne s međuodborskim izaslanstvom Europskog parlamenta u veljači 2022. i zbog izostanka odgovora na službeni poziv, što je izravno protivno članku 9. Protokola (br. 1) uz Ugovore EU-a o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

63.

| 64. | naglašava da nedostaci u pogledu unutarnje vladavine prava mogu imati štetan učinak na vjerodostojnost vanjske politike Unije, posebno prema neposrednom susjedstvu te zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama za članstvo u Uniji; |
| --- | --- |

64.

| 65. | naglašava da bi sustave provjere i ravnoteže na razini Unije trebalo i neovisno ocijeniti; obvezuje se da će u tu svrhu zatražiti studiju Venecijanske komisije o ključnim načelima demokracije u upravljanju Unijom, posebno o diobi vlasti, odgovornosti te sustavu provjere i ravnoteže; |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Agenciji Europske unije za temeljna prava, Vijeću Europe te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  Presuda od 16. veljače 2022., Mađarska / Parlament i Vijeće Europske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97.

(2)  Presuda od 16. veljače 2022., Poljska / Parlament i Vijeće Europske unije, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98.

(3)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(4)  SL L 303, 28.11.2018., str. 69.

(5)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.

(6)  SL L 156, 5.5.2021., str. 1.

(7)  SL C 215, 19.6.2018., str. 162.

(8)  SL C 129, 5.4.2019., str. 13.

(9)  SL C 390, 18.11.2019., str. 117.

(10)  SL C 433, 23.12.2019., str. 66.

(11)  SL C 363, 28.10.2020., str. 45.

(12)  SL C 270, 7.7.2021., str. 91.

(13)  SL C 395, 29.9.2021., str. 63.

(14)  SL C 395, 29.9.2021., str. 2.

(15)  SL C 415, 13.10.2021., str. 36.

(16)  SL C 425, 20.10.2021., str. 107.

(17)  SL C 81, 18.2.2022., str. 27.

(18)  SL C 99, 1.3.2022., str. 146.

(19)  SL C 99, 1.3.2022., str. 218.

(20)  SL C 99, 1.3.2022., str. 218.

(21)  SL C 117, 11.3.2022., str. 151.

(22)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0428.

(23)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0439.

(24)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0451.

(25)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0455.

(26)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0502.

(27)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0512.

(28)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0064.

(29)  Nacrt teksta preporuke Odbora ministara o suzbijanju govora mržnje, dostupan na https://rm.coe.int/draft-recommendation-on-combating-hate-speech-public-consultation-v-18/native/1680a2ef25; Vijest objavljena na https://www.coe.int/en/web/committee-antidiscrimination-diversity-inclusion/-/the-cdadi-finalised-important-deliverables-at-its-fourth-plenary-meeting

(30)  Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (SL L 305, 26.11.2019., str. 17.).

(31)  Okvirna odluka Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenog 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (SL L 328, 6.12.2008., str. 55.).

(32)  Direktiva Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (SL L 180, 19.7.2000., str. 22.).

(33)  Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o prosvjedima protiv rasizma nakon smrti Georgea Floyda (SL C 362, 8.9.2021., str. 63.).

(34)  Privremeno izvješće od 25. ožujka 2021. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 168/2007 o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (COM(2020)0225).

(35)  Presuda od 5. lipnja 2018., Relu Adrian Coman i dr. protiv Inspectoratul General pentru Imigrări i Ministerul Afacerilor Interne, C-673/16, ECLI:EU:C:2018:385.

---

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 479/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 479/33

---

P9_TA(2022)0213

Izvješće o Sjevernoj Makedoniji za 2021.

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Izvješću Komisije o Sjevernoj Makedoniji za 2021. (2021/2248(INI))

(2022/C 479/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Sjeverne Makedonije, s druge strane (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Sjeverne Makedonije, s druge strane (1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Sjeverne Makedonije za članstvo u Europskoj uniji od 22. ožujka 2004., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Sjeverne Makedonije za članstvo u Europskoj uniji od 22. ožujka 2004.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1529 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. rujna 2021. o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1529 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. rujna 2021. o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. lipnja 2003. i Solunski program za zapadni Balkan, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. lipnja 2003. i Solunski program za zapadni Balkan,

| — | uzimajući u obzir Odluku Europskog vijeća od 16. prosinca 2005. o tome da se Sjevernoj Makedoniji dodijeli status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Europskog vijeća od 16. prosinca 2005. o tome da se Sjevernoj Makedoniji dodijeli status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u;

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 17. i 18. listopada 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 17. i 18. listopada 2019.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o prijateljstvu, dobrosusjedskim odnosima i suradnji između Bugarske i Sjeverne Makedonije, potpisan 1. kolovoza 2017. i ratificiran u siječnju 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o prijateljstvu, dobrosusjedskim odnosima i suradnji između Bugarske i Sjeverne Makedonije, potpisan 1. kolovoza 2017. i ratificiran u siječnju 2018.,

| — | uzimajući u obzir Konačni sporazum za rješavanje nesuglasica kako je opisano u rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a 817 (1993.) i 845 (1993.), raskid Privremenog sporazuma iz 1995. te uspostavu strateškog partnerstva između Grčke i Sjeverne Makedonije 17. lipnja 2018., poznat i kao Prespanski sporazum, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konačni sporazum za rješavanje nesuglasica kako je opisano u rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a 817 (1993.) i 845 (1993.), raskid Privremenog sporazuma iz 1995. te uspostavu strateškog partnerstva između Grčke i Sjeverne Makedonije 17. lipnja 2018., poznat i kao Prespanski sporazum,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. lipnja 2020. o jačanju suradnje s partnerima sa zapadnog Balkana u području migracija i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. lipnja 2020. o jačanju suradnje s partnerima sa zapadnog Balkana u području migracija i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. lipnja 2019., 25. ožujka 2020. i 14. prosinca 2021. o proširenju i procesu stabilizacije i pridruživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. lipnja 2019., 25. ožujka 2020. i 14. prosinca 2021. o proširenju i procesu stabilizacije i pridruživanja,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Poboljšanje pretpristupnog procesa – vjerodostojna perspektiva pristupanja EU-u za zemlje zapadnog Balkana” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Poboljšanje pretpristupnog procesa – vjerodostojna perspektiva pristupanja EU-u za zemlje zapadnog Balkana” (COM(2020)0057),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zemljama zapadnog Balkana u borbi protiv bolesti COVID-19” (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zemljama zapadnog Balkana u borbi protiv bolesti COVID-19” (COM(2020)0315),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. srpnja 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za kontrolu trgovine vatrenim oružjem za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. srpnja 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za kontrolu trgovine vatrenim oružjem za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0608),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan” (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan” (COM(2020)0641),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021. 2025.(COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021. 2025.(COM(2021)0170),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. listopada 2021. naslovljenu „Politika proširenja EU-a za 2021.” (COM(2021)0644) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Sjevernoj Makedoniji za 2021.” (SWD(2021)0294), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. listopada 2021. naslovljenu „Politika proširenja EU-a za 2021.” (COM(2021)0644) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Sjevernoj Makedoniji za 2021.” (SWD(2021)0294),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenih kaznenim djelom i financiranju terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenih kaznenim djelom i financiranju terorizma,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće od 2. listopada 2020. Ureda za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) o misiji za promatranje prijevremenih parlamentarnih izbora u Sjevernoj Makedoniji održanih 15. srpnja 2020. i njegovo završno izvješće od 25. ožujka 2022. o lokalnim izborima održanima 17. i 31. listopada 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće od 2. listopada 2020. Ureda za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) o misiji za promatranje prijevremenih parlamentarnih izbora u Sjevernoj Makedoniji održanih 15. srpnja 2020. i njegovo završno izvješće od 25. ožujka 2022. o lokalnim izborima održanima 17. i 31. listopada 2021.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 18. listopada 2021. o nacrtu zakona o izvanrednom stanju i njezina prethodna mišljenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 18. listopada 2021. o nacrtu zakona o izvanrednom stanju i njezina prethodna mišljenja,

| — | uzimajući u obzir sastanke na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana koji su se održali u Sofiji, Zagrebu i Brdu kod Kranja 2018., 2020. i 2021. te izjave s tih sastanaka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanke na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana koji su se održali u Sofiji, Zagrebu i Brdu kod Kranja 2018., 2020. i 2021. te izjave s tih sastanaka,

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu održan u Sofiji 10. studenoga 2020., uključujući Izjavu o zajedničkom regionalnom tržištu i Izjavu o zelenom programu za zapadni Balkan, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu održan u Sofiji 10. studenoga 2020., uključujući Izjavu o zajedničkom regionalnom tržištu i Izjavu o zelenom programu za zapadni Balkan,

| — | uzimajući u obzir izjavu iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana od 17. svibnja 2018. te priloženi program prioriteta iz Sofije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana od 17. svibnja 2018. te priloženi program prioriteta iz Sofije,

| — | uzimajući u obzir osmi sastanak na vrhu Berlinskog procesa održan 5. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osmi sastanak na vrhu Berlinskog procesa održan 5. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir završnu izjavu s osmog Foruma civilnog društva zapadnog Balkana održanog 1. listopada 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završnu izjavu s osmog Foruma civilnog društva zapadnog Balkana održanog 1. listopada 2021.,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 01/2022 od 10. siječnja 2022. naslovljeno „Potpora EU-a vladavini prava na zapadnom Balkanu: unatoč nastojanjima temeljni problemi ostaju neriješeni”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 01/2022 od 10. siječnja 2022. naslovljeno „Potpora EU-a vladavini prava na zapadnom Balkanu: unatoč nastojanjima temeljni problemi ostaju neriješeni”,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 24. listopada 2019. o otvaranju pregovora o pristupanju sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 24. listopada 2019. o otvaranju pregovora o pristupanju sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom (3),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu, nakon sastanka na vrhu 2020. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu, nakon sastanka na vrhu 2020. (4),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Jačanje slobode medija: zaštita novinara u Europi, govor mržnje, dezinformacije i uloga platformi” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Jačanje slobode medija: zaštita novinara u Europi, govor mržnje, dezinformacije i uloga platformi” (5),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. prosinca 2021. o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala na zapadnom Balkanu (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. prosinca 2021. o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala na zapadnom Balkanu (6),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. ožujka 2022. o stranom upletanju u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformacije (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. ožujka 2022. o stranom upletanju u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformacije (7),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Sjevernoj Makedoniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Sjevernoj Makedoniji,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0133/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0133/2022),

| A. | budući da integracija u EU odgovara težnjama građana Sjeverne Makedonije prema demokraciji i blagostanju te služi kao snažan katalizator reformi kojima se poboljšava kvaliteta života i funkcioniranje državnih institucija te doprinosi gospodarskom rastu i regionalnoj suradnji; budući da su izgledi za članstvo Sjeverne Makedonije na temelju njezinih vlastitih zasluga u političkom, sigurnosnom i gospodarskom interesu Unije; |
| --- | --- |

A.

budući da integracija u EU odgovara težnjama građana Sjeverne Makedonije prema demokraciji i blagostanju te služi kao snažan katalizator reformi kojima se poboljšava kvaliteta života i funkcioniranje državnih institucija te doprinosi gospodarskom rastu i regionalnoj suradnji; budući da su izgledi za članstvo Sjeverne Makedonije na temelju njezinih vlastitih zasluga u političkom, sigurnosnom i gospodarskom interesu Unije;

| B. | budući da je Sjeverna Makedonija vjerodostojan partner s obzirom na to da je nastavila ostvarivati dosljedan napredak na svojem putu prema članstvu u EU-u te je ispunila i dalje ispunjava uvjete potrebne za otvaranje pregovora o pristupanju, kao i da je u potpunosti usklađena s vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a, što se odnosi i sankcije Rusiji; |
| --- | --- |

B.

budući da je Sjeverna Makedonija vjerodostojan partner s obzirom na to da je nastavila ostvarivati dosljedan napredak na svojem putu prema članstvu u EU-u te je ispunila i dalje ispunjava uvjete potrebne za otvaranje pregovora o pristupanju, kao i da je u potpunosti usklađena s vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a, što se odnosi i sankcije Rusiji;

| C. | budući da EU mora pružiti jasan put zemljama koje žele pristupiti EU-u; |
| --- | --- |

C.

budući da EU mora pružiti jasan put zemljama koje žele pristupiti EU-u;

| D. | budući da je Sjeverna Makedonija zemlja kandidatkinja od 2005.; budući da Komisija od 2009. kontinuirano preporučuje otvaranje pristupnih pregovora te da zemlja pokazuje predanost i posvećenost na svojem putu prema pridruživanju EU-u, što je dovelo do odluke Vijeća od 26. ožujka 2020. o otvaranju pristupnih pregovora; |
| --- | --- |

D.

budući da je Sjeverna Makedonija zemlja kandidatkinja od 2005.; budući da Komisija od 2009. kontinuirano preporučuje otvaranje pristupnih pregovora te da zemlja pokazuje predanost i posvećenost na svojem putu prema pridruživanju EU-u, što je dovelo do odluke Vijeća od 26. ožujka 2020. o otvaranju pristupnih pregovora;

| E. | budući da su Prespanski sporazum i Ugovor o prijateljstvu, dobrosusjedskim odnosima i suradnji povijesni sporazumi koji predstavljaju model za stabilnost i pomirenje na cijelom zapadnom Balkanu te je zahvaljujući njima unaprijeđen duh dobrosusjedskih odnosa i regionalne suradnje; |
| --- | --- |

E.

budući da su Prespanski sporazum i Ugovor o prijateljstvu, dobrosusjedskim odnosima i suradnji povijesni sporazumi koji predstavljaju model za stabilnost i pomirenje na cijelom zapadnom Balkanu te je zahvaljujući njima unaprijeđen duh dobrosusjedskih odnosa i regionalne suradnje;

| F. | budući da Sjeverna Makedonija održava stabilan i odlučan tempo u provedbi reformi EU-a s naglaskom na temeljnim pitanjima i da bi trebala nastaviti s reformskim zamahom i nastaviti pokazivati najbolje rezultate u pogledu demokratske tranzicije u regiji zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

F.

budući da Sjeverna Makedonija održava stabilan i odlučan tempo u provedbi reformi EU-a s naglaskom na temeljnim pitanjima i da bi trebala nastaviti s reformskim zamahom i nastaviti pokazivati najbolje rezultate u pogledu demokratske tranzicije u regiji zapadnog Balkana;

| G. | budući da zlouporaba pristupnog procesa za rješavanje kulturnih i povijesnih sporova predstavlja opasan presedan za buduće pristupne procese i ugrožava vjerodostojnost, učinak i transformativnu snagu Unije; |
| --- | --- |

G.

budući da zlouporaba pristupnog procesa za rješavanje kulturnih i povijesnih sporova predstavlja opasan presedan za buduće pristupne procese i ugrožava vjerodostojnost, učinak i transformativnu snagu Unije;

| H. | budući da članstvo u NATO-u označava jasan korak prema većoj stabilnosti, interoperabilnosti i integraciji u euroatlantsku zajednicu u području obrane; |
| --- | --- |

H.

budući da članstvo u NATO-u označava jasan korak prema većoj stabilnosti, interoperabilnosti i integraciji u euroatlantsku zajednicu u području obrane;

| I. | budući da je EU i dalje potpuno predan pružanju potpore strateškom cilju Sjeverne Makedonije u pogledu integracije u EU na temelju vladavine prava i dobrosusjedskih odnosa te je i dalje daleko najveći trgovinski i ulagački partner Sjeverne Makedonije i najveći pružatelj financijske pomoći, posebno preko instrumenta IPA III, Gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan i makrofinancijske pomoći, što se odnosi i na znatnu potporu za suočavanje s pandemijom bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

I.

budući da je EU i dalje potpuno predan pružanju potpore strateškom cilju Sjeverne Makedonije u pogledu integracije u EU na temelju vladavine prava i dobrosusjedskih odnosa te je i dalje daleko najveći trgovinski i ulagački partner Sjeverne Makedonije i najveći pružatelj financijske pomoći, posebno preko instrumenta IPA III, Gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan i makrofinancijske pomoći, što se odnosi i na znatnu potporu za suočavanje s pandemijom bolesti COVID-19;

| J. | budući da je europska integracija učinkovit instrument vanjske politike koji doprinosi promicanju mira i širenju temeljnih vrijednosti EU-a kao što su poštovanje demokracije, ljudska prava, vladavina prava i sloboda izražavanja; |
| --- | --- |

J.

budući da je europska integracija učinkovit instrument vanjske politike koji doprinosi promicanju mira i širenju temeljnih vrijednosti EU-a kao što su poštovanje demokracije, ljudska prava, vladavina prava i sloboda izražavanja;

| K. | budući da je cilj zlonamjernog stranog upletanja i upletanja preko posrednika te dezinformacija potaknuti razdore, nasilje i međuetničke napetosti te destabilizirati cijelu regiju; |
| --- | --- |

K.

budući da je cilj zlonamjernog stranog upletanja i upletanja preko posrednika te dezinformacija potaknuti razdore, nasilje i međuetničke napetosti te destabilizirati cijelu regiju;

| 1. | ponovno ističe svoju nedvojbenu potporu predanosti Sjeverne Makedonije demokraciji i vladavini prava koja se temelji na njezinu strateškom proeuropskom usmjerenju te nepokolebljivoj predanosti europskim vrijednostima, reformama povezanima s EU-om i procesu integracije u EU te dobrosusjedskim odnosima i uključivoj regionalnoj suradnji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žali zbog toga što Vijeće nije službeno otvorilo dugoočekivane pristupne pregovore sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom; naglašava svoju punu solidarnost i suosjećanje s građanima tih zemalja te smatra da taj propust, koji narušava stav javnosti prema EU-u i predstavlja ozbiljnu opasnost za politiku proširenja EU-a u cjelini, nanosi štetu ugledu EU-a kao pouzdanog partnera i ozbiljnog geopolitičkog aktera; potiče Bugarsku i Sjevernu Makedoniju da svoje kulturno-povijesne sporove rješavaju odvojeno od procesa pristupanja Sjeverne Makedonije te da odmah dopuste organizaciju prve međuvladine konferencije jer je Sjeverna Makedonija ispunila sve službene kriterije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno potvrđuje geostratešku važnost Sjeverne Makedonije i cijele regije zapadnog Balkana te njihovu budućnost kao dijela EU-a; podsjeća države članice da se politika proširenja mora voditi objektivnim kriterijima; ponavlja da je politika proširenja EU-a najučinkovitiji instrument vanjske politike Unije te da je potpuna integracija zapadnog Balkana u političkom, sigurnosnom i gospodarskom interesu EU-a kao geostrateško ulaganje u stabilnu i uspješnu Uniju; ističe da će službeno pokretanje pristupnih pregovora biti ulaganje u vjerodostojnost EU-a, kao i u stabilnost, blagostanje i procese pomirenja koji su u tijeku u regiji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Poziva EU da poduzme konkretne korake za integraciju zapadnog Balkana u okviru šireg strateškog i sigurnosnog konteksta koji uključuje i sigurnosne implikacije ruske agresije na Ukrajinu, mogući ruski utjecaj u regiji i zlonamjerne aktivnosti kojima se nastoji ugroziti politička stabilnost i integracija zemalja zapadnog Balkana u EU; podsjeća na transformativnu prirodu pristupnih pregovora koji će se voditi u skladu s revidiranom metodologijom proširenja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da je Europska unija utemeljena na prevladavanju regionalnih sporova i problematične prošlosti u cilju rada na boljoj, mirnoj i prosperitetnoj budućnosti; poziva Bugarsku i Sjevernu Makedoniju da brzo postignu sporazum kojim će se riješiti bilateralna pitanja kako bi se spriječila daljnja kašnjenja i prepreke za napredak u pristupnom procesu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | potiče Vijeće da iskaže punu političku predanost proširenju i da ubrza tempo i pojača vjerodostojnost integracije u EU službenim početkom pregovora o pristupanju s Albanijom i Sjevernom Makedonijom, posebnom s obzirom na geostrateški kontekst odnosa s Rusijom i agresiju te zemlje na Ukrajinu, s obzirom na to da su obje te zemlje ispunile potrebne uvjete i ostvarile trajne rezultate, među ostalim i u temeljnim područjima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pohvaljuje Sjevernu Makedoniju zbog njezina kontinuiranog napretka na putu prema članstvu u EU-u, njezine predanosti provedbi Ohridskog okvirnog sporazuma kako bi se zajamčio multikulturalizam i međuetnički sklad te njezinih kontinuiranih pozitivnih i dosljednih napora za rješavanje bilateralnih pitanja; pozdravlja strateški pristup reformama povezanima s EU-om, uključujući u okviru plana „Europa doma” i nacionalnog programa za usvajanje pravne stečevine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da bi tempo pristupanja EU-u trebao ovisiti o napretku u pogledu odgovarajućeg funkcioniranja demokratskih institucija na temeljima vladavine prava, dobrog upravljanja i temeljnih prava; pohvaljuje Sjevernu Makedoniju zbog ulaganja stalnih napora u jačanje vladavine prava, neovisnosti pravosuđa i manjinskih prava, borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala, reformu javne uprave i konsolidaciju slobode medija; potiče tu zemlju da održi i pojača te napore; |
| --- | --- |

8.

Funkcioniranje demokratskih institucija

| 9. | pozdravlja činjenicu da Sjeverna Makedonija i dalje pokazuje najbolji rezultat u pogledu demokratske tranzicije u cijeloj regiji zapadnog Balkana uz istaknuto poboljšanje u području transparentnosti, političkog dijaloga i izbornog natjecanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja sve napore za smanjenje polarizacije i poboljšanje konstruktivnog političkog dijaloga i apelira na političke stranke da u tom pogledu imaju aktivniju ulogu, čime će se pomoći jačanju demokratskih institucija dodatnim poboljšanjem upravljanja njima te njihova integriteta i odgovornosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potvrđuje potrebu za održavanjem konstruktivnog odnosa između vlade i oporbe te općeg međustranačkog konsenzusa u području reformi povezanih s EU-om daljnjim jačanjem zakonodavnih, nadzornih i proračunskih kapaciteta Skupštine Sjeverne Makedonije (Sobranja); pozdravlja činjenicu da je u Sjevernoj Makedoniji kontinuirano prisutna međustranačka predanost postupku dijaloga „Jean Monnet”, čime se jača sposobnost političkih vođa za razvijanje istinskog međustranačkog dijaloga i postizanje konsenzusa potrebnog za stvaranje povjerenja i demokratske parlamentarne kulture; potiče zakonodavce da brzo provedu reviziju svojega poslovnika, što je obveza koju su preuzeli u okviru dijaloga „Jean Monnet”, te da pojačaju dijalog s Europskim parlamentom i nacionalnim parlamentima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja povećanje transparentnosti i odgovornosti Sobranja i potiče ga da poboljša zakonodavnu kvalitetu, među ostalim provođenjem odgovarajućih savjetovanja i procjena učinka za ključno zakonodavstvo, te da maksimalno ograniči pribjegavanje hitnim postupcima i ublaži parlamentarnu polarizaciju; pozdravlja međustranačku potporu donošenju zakona o sprečavanju i zaštiti od diskriminacije, zakona o sprečavanju i zaštiti od nasilja nad ženama i nasilja u kućanstvu te izmjenama zakona o pravima djeteta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da je izborne reforme potrebno privesti kraju pravovremeno, na transparentan i uključiv način, te u skladu s preporukama Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) te Venecijanske komisije; pozdravlja neometano i konkurentno odvijanje lokalnih izbora 17. i 31. listopada 2021. koji su održani na slobodan i pošten način; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva političke stranke Sjeverne Makedonije da poboljšaju transparentnost financiranja stranaka i da poboljšaju konkurentnu unutarstranačku demokraciju i integritet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva na kontinuiranu reformu s ciljem postizanja odgovorne javne uprave utemeljene na zaslugama, uz povećanu neovisnost službenika i poboljšane linije odgovornosti, na pojednostavljenje institucionalnog okvira i koordinacije unutar službi kad je riječ o integraciji u EU i povezanim reformama, na pojednostavljenje upravnih postupaka te na poboljšanje upravljanja na lokalnoj razini; prima na znanje korake poduzete za poboljšanje učinkovitosti i kvalitete usluga te iskorjenjivanje korupcije digitalizacijom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja činjenicu da je popis stanovništva 2021. proveden u skladu s relevantnim standardima UN-a i statističkim zakonodavstvom EU-a, što bi trebalo dovesti do poboljšanog donošenja odluka na temelju dokaza; pozdravlja činjenicu da su rezultati popisa objavljeni i sa zanimanjem iščekuje njihovu primjenu u oblikovanju politika; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva na poduzimanje daljnjih koraka za osiguravanje sustavne odgovornosti javnih ustanova putem smislenih savjetovanja s javnim dionicima i pozdravlja dosad postignuti napredak u tom području; |
| --- | --- |

17.

| 18. | potiče vladu Sjeverne Makedonije da osigura odgovarajuće financiranje i dosljednu provedbu odluka i preporuka neovisnih tijela i agencija, kao što je Ured pravobranitelja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja osnivanje Povjerenstva za sprečavanje diskriminacije i zaštitu od nje te njegov aktualni rad; potiče vladu da tom povjerenstvu dodijeli potrebna sredstva kako bi postalo potpuno funkcionalno; |
| --- | --- |

19.

Mediji i civilno društvo

| 20. | podsjeća na potrebu za daljnjim usklađivanjem, na uključiv i transparentan način, pravnog okvira za medije na internetu i izvan njega u skladu s pravnom stečevinom EU-a i standardima EU-a, u suradnji sa strukovnim udrugama, civilnim društvom i stručnjacima kako bi se ojačala njihova neovisnost od političkog, privatnog i drugog vanjskog upletanja i zajamčilo transparentnost vlasništva, financijsku održivost i samoregulaciju; poziva Vladu Sjeverne Makedonije da dodijeli dostatna sredstva kako bi se zajamčila profesionalizacija i neovisnost javne radiotelevizije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponavlja svoje pozive na osuvremenjivanje pravila kojima se uređuju državno financiranje medija i medijsko oglašavanje političkih stranaka kako bi se osigurala konkurentna i pravična raspodjela javnog financiranja i očuvali pošteno natjecanje i urednička neovisnost; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiče brzo donošenje mjera za jačanje uredničke i financijske neovisnosti, nepristranosti i profesionalnosti javne radiotelevizije i regulatornih tijela za medije te pozdravlja modernizaciju tih dvaju tijela koja je u tijeku; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva na provedbu mjera kojima se povećava sigurnost medijskih djelatnika i odgovara na pokušaje njihova zastrašivanja; naglašava važnost primjene pristupa nulte tolerancije na zastrašivanja, prijetnje i nasilje prema novinarima; konstatira da sve takve pokušaje treba istražiti i kazneno goniti, kao i poboljšati radne uvjete novinara kako bi se osiguralo kvalitetno novinarstvo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća da je potrebno ojačati neovisno istraživačko novinarstvo, nepristranu provjeru činjenica i medijsku pismenost kao sredstva za borbu protiv govora mržnje, dezinformiranja i kampanja stranog upletanja, koji su se intenzivirali tijekom izvanredne situacije prouzročene pandemijom bolesti COVID-19 i ruskim ratom protiv Ukrajine; ističe važnost suradnje institucija kada je riječ o uspostavi učinkovitog okvira za borbu protiv manipulativnih dezinformacija; poziva da se pojačaju napori kako bi se zajamčio medijski pluralizam i neovisnost medija te kako bi se u Sjevernoj Makedoniji potaknulo medijsko okruženje slobodno od vanjskih utjecaja i pogodno za profesionalno medijsko ponašanje; izražava potporu promicanju medijskog i kulturnog pluralizma kako bi se potaknula kulturna svijest i razmjena te poboljšalo međusobno razumijevanje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pohvaljuje nastojanja vlade da poveća uključenost civilnog društva i poziva na donošenje okvira za osiguravanje financijske održivosti organizacija civilnog društva, uključujući i one koje zastupaju i brane prava različitih etničkih zajednica; podsjeća na to da su potrebni dodatni napori kako bi se u tom pogledu osigurao pravovremeniji, smisleniji i transparentniji postupak savjetovanja s civilnim društvom; pozdravlja pozitivne primjere sinergije između civilnog društva i institucija, kao što je osnivanje međustranačke parlamentarne skupine za prava pripadnika zajednice LGBTI+; |
| --- | --- |

25.

Temeljna prava

| 26. | prima na znanje poboljšanja u osiguravanju prava žena i rodno osjetljivih politika; pozdravlja donošenje zakona namijenjenog za sprječavanje nasilja nad ženama i nasilja u obitelji te potiče tu zemlju da unaprijedi provedbu nacionalnog akcijskog plana za provedbu odredbi Istanbulske konvencije; poziva Sjevernu Makedoniju da i dalje nastavi sa svim nastojanjima usmjerenima na rodnu ravnopravnost i prava žena, među ostalim, davanjem prednosti rodno osviještenim politikama i intenzivnijom suradnjom s civilnim društvom, a posebno organizacijama žena; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Sjevernu Makedoniju da poduzme korake kako bi se osigurala odgovarajuća zastupljenost žena na svim položajima na kojima se donose odluke te da uloži dodatne napore kojima bi se odgovorilo na nedostatnu provedbu prava radnica i riješilo pitanje rodnih stereotipa, rodne neravnoteže i razlika u plaćama u radnoj snazi na temelju spola; ukazuje na velike rodne razlike u pogledu sudjelovanja na tržištu rada i kvalitete zaposlenja, nedovoljno djelovanje protiv seksualnog uznemiravanja na radnom mjestu, diskriminaciju u zakonskim odredbama povezanima s rodiljnim dopustom te na nedostatak skrbi o djeci i predškolskih kapaciteta; prima na znanje izmjene Zakona o pravima djeteta i dovršetak postupka deinstitucionalizacije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | potiče tekuće korake prema izgradnji daljnjeg povjerenja među zajednicama kao i funkcioniranje multietničkog društva i demokracije te istodobno podsjeća na važnost poštovanja prava svih zajednica i djelotvornog suočavanja sa svim slučajevima diskriminacije; potiče vladu da osigura jednaku ustavnu zaštitu prava svih etničkih zajednica, prema potrebi i donošenjem zakonodavnih izmjena, te da zaštiti i promiče njihovu kulturnu baštinu, jezike i tradicije jednakim, uključivim i nediskriminirajućim pristupom obrazovanju i medijima; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva vlasti da razviju novu strategiju za rješavanje problema s kojima se suočava romska zajednica, kojom bi se zamijenila prethodna strategija koja je istekla 2020., te da ponovno razmotre odluku o smanjenju proračuna za uključivanje Roma, koji bi zapravo trebalo povećati; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja uspješno održavanje druge povorke ponosa u Skopju 2021.; poziva Parlament Sjeverne Makedonije da hitno donese nacionalni akcijski plan u pogledu pitanja povezanih s LGBTI+ zajednicom i da osigura dodjelu dostatnih sredstava za njegovu provedbu; potiče sve političke aktere da se izmijeni Zakon o građanskom registru te da osiguraju brzo i neometano pravno priznavanje roda na temelju samoodređenja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva na daljnja poboljšanja u provedbi pravâ pripadnika manjina, što se odnosi i na samoodređenje i uključivo međukulturno obrazovanje; naglašava važnost ažuriranja i donošenja zakona o obrazovanju na temelju kojih bi se uklonili diskriminirajući i stigmatizirajući sadržaji i koji bi bili usklađeni sa Zakonom o sprečavanju i zaštiti od diskriminacije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe potrebu za postizanjem daljnjeg napretka kako bi se zajamčilo poštovanje prava osoba s invaliditetom; pozdravlja mehanizam za praćenje provedbe Konvencije o pravima osoba s invaliditetom, koji je uspostavljen u okviru Ureda pravobranitelja; naglašava potrebu za borbom protiv diskriminacije s kojom se osobe s invaliditetom suočavaju, i izravno i neizravno, zbog prepreka povezanih s infrastrukturom, nedostatka informacija i usluga, diskriminirajućih stavova i društvene isključenosti; potiče vlasti da hitno dovrše postupak deinstitucionalizacije; naglašava potrebu za odgovarajućim resursima i infrastrukturom kako bi se održala potrebna socijalna zaštita i osigurali pristojni životni uvjeti za osobe s invaliditetom u Sjevernoj Makedoniji; |
| --- | --- |

32.

| 33. | potiče nadležna tijela da proaktivno sprječavaju govor mržnje te da sustavno pokreću kaznene postupke u svim slučajevima govora mržnje, zločina iz mržnje i zastrašivanja kako bi temeljito istražila povezane napade i zajamčila sigurnost i zaštitu metama tih napada, kao što su novinari i osobe koje pripadaju manjinskim i drugim ranjivim skupinama; ponovno upućuje poziv nadležnim tijelima da poboljšaju institucionalne kapacitete za sprječavanje i borbu protiv govora mržnje, zločina iz mržnje i diskriminacije na bilo kojoj osnovi u skladu s međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

33.

| 34. | apelira na sve političke aktere da zaustave i osude govor mržnje, kampanje ocrnjivanja i uznemiravanje neovisnih organizacija civilnog društva te poziva nadležna tijela da primijene pristup nulte tolerancije na zastrašivanja, prijetnje i nasilje nad novinarima i borcima za ljudska prava kao i na to da se pobrinu za privođenje počinitelja pravdi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | izražava zabrinutost zbog velikog porasta netočnih informacija i diskriminacijskog govora protiv pripadnika zajednice LGBTI i boraca za ljudska prava u medijskom i političkom diskursu; osuđuje uznemiravanje, govor mržnje, zločine iz mržnje i prijetnje smrću s kojima se suočavaju osobe iz zajednice LGBTI+ i branitelji njihovih prava te poziva na provođenje cjelovitih istraga i na sankcioniranje takvih incidenata; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća da je potrebno pojačati neovisni nadzor nad policijom, spriječiti i zajamčiti odgovornost za nekažnjivost policije u postupanju prema marginaliziranim zajednicama, primjerice Romima, te poboljšati postupanje prema pritvorenicima i uvjete u zatvorima potpunom provedbom relevantnih preporuka; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja aktualne napore vlasti Bugarske i Sjeverne Makedonije da grade odnos poštovanja koji se temelji na uzajamnom povjerenju, približavanju i bližim međuljudskim kontaktima; snažno osuđuje retoriku kojom se potpiruju strasti i potiče na jačanje zajedničkih napora u sprečavanju i kaznenom progonu svih slučajeva govora mržnje i zločina iz mržnje na temelju nacionalnog ili etničkog podrijetla; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja članstvo Sjeverne Makedonije u Međunarodnom savezu za sjećanje na holokaust; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podsjeća na potrebu za otvaranjem arhiva jugoslavenske tajne službe (UDBA-e) i tajne službe Jugoslavenske narodne armije (KOS-a) diljem regije kako bi se temeljito istražili zločini i kriminalne organizacije iz doba komunizma i kako bi se u tom pogledu pružio odgovor; smatra da je transparentan odnos prema totalitarnim zločinima, uključujući otvaranje arhiva tajnih službi, korak naprijed prema daljnjoj demokratizaciji, odgovornosti i institucionalnoj snazi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva EU da poveća potporu za humanitarnu pomoć i upravljanje granicama u regiji koje će se provoditi uz potpuno poštovanje temeljnih prava; pohvaljuje napore Sjeverne Makedonije u pogledu prihvata izbjeglica i kontinuiranu konstruktivnu ulogu koju ta zemlja ima u upravljanju nezakonitim migracijama; ponovno poziva tu zemlju da poboljša pristup azilu i uvjete prihvata te da uspostavi odgovarajući sustav za upravljanje migracijama i registriranje migranata; podsjeća da je potrebno usvojiti sustavan pristup borbi protiv krijumčarenja ljudi i rješavanju problema nezakonitih migracija, pozdravlja međunarodnu suradnju u tom pogledu i napominje da sporazum o statusu s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) još nije potpisan zbog neriješenih bilateralnih pitanja; |
| --- | --- |

40.

Vladavina prava

| 41. | iako potvrđuje ostvaren napredak, naglašava da je potrebno pokrenuti reformu vladavine prava kao okosnice demokratske preobrazbe i pritom zajamčiti pravnu sigurnost, transparentnost, pristup pravosuđu i nediskriminaciju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | potiče Komisiju da provede preporuke iz tematskog izvješća Europskog revizorskog suda br. 1/2022 kako bi se osigurao učinkovit učinak financijske pomoći na vladavinu prava na zapadnom Balkanu, uključujući Sjevernu Makedoniju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja daljnje korake u konsolidiranju postignuća u istragama, kaznenom progonu i sudskim postupcima u predmetima povezanima s korupcijom i organiziranim kriminalom, među ostalim na visokoj razini, i jačanju neovisnosti nadzornih institucija i pravosudnog sustava; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podsjeća da bi ažuriranje Kaznenog zakona trebalo obuhvaćati, među ostalim, odredbe o nasilju nad ženama, gospodarskom kriminalu, pranju novca, korupciji, oduzimanju imovine i širenju dezinformacija, kao i intenzivniju borbu protiv organiziranog kriminala, uključujući nezakonitu sječu drva; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe potrebu za daljnjim unaprjeđenjem reforme pravosuđa, a time i jačanjem institucionalne neovisnosti, financiranja, kvalitete, koordinacije i transparentnosti pravosuđa kao i rada tijela koja osiguravaju njegovu samoupravu; potiče političke snage da se brzo dogovore o imenovanju sudaca Ustavnog suda kako bi se osiguralo njegovo pravilno funkcioniranje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja znatan napredak i podupire provedene mjere u suzbijanju korupcije i organiziranog kriminala, primjerice u okviru plana za borbu protiv korupcije „Action21”, uključujući proaktivne istrage specijalizirane Komisije za sprječavanje korupcije i tužitelja za organizirani kriminal i korupciju, u kojima se prioritet stavio na osuđujuće presude i zapljenu imovine stečene kaznenim djelima u predmetima na visokoj razini; poziva države članice da poboljšaju prekograničnu pravosudnu suradnju sa zemljama zapadnog Balkana u kaznenim stvarima uz puno poštovanje pravne stečevine EU-a o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva da se dovrši reforma sigurnosnog i obavještajnog sektora, čime će se osigurati neovisnost tog sektora i smislen parlamentarni nadzor; poziva na ažuriranje mehanizma za zaštitu zviždača kako bi se poboljšala usklađenost s Direktivom EU-a o zviždačima (8) i Preporukom Vijeća Europe CM/Rec(2014)7 o zaštiti zviždača i njihova provedba te zajamčila djelotvorna provedba nedavno izmijenjenog zakona o lobiranju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ističe da je važno i dalje utvrđivati pravnu odgovornost, među ostalim u svim značajnim postupcima povezanima sa zlouporabom položaja, nekažnjivosti policije, korupcijom, napadima na Parlament Sjeverne Makedonije 2017., nezakonitim prisluškivanjem i reketarenjem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe važnost nastavka provedbe dosljednih i proaktivnih istraga, kaznenog progona i pravomoćnih presuda u slučajevima korupcije na visokoj razini; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva na poduzimanje odlučnih mjera protiv pranja novca i financijskog kriminala boljom koordinacijom, među ostalim s Europolom, uz potpuno usklađivanje s pravnom stečevinom EU-a u području zaštite podataka i poštovanje te stečevine; potiče jačanje kapaciteta tijelâ kaznenog progona za borbu protiv organiziranog kriminala, terorizma i radikalizacije; poziva vlasti da donesu i provedu potrebno zakonodavstvo kojim bi se uredilo funkcioniranje Ureda za povrat imovine i povećala učinkovitost nacionalnog sustava povrata imovine u korist svih građana; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja dosad ostvareni kontinuirani napredak koji bi trebao dovesti do sustavnih poboljšanja u rješavanju pitanja trgovine ljudima, drogama, oružjem i robom, uz kiberkriminalitet i nadzor, nasilan zločin, ekstremizam i terorističke prijetnje; pohvaljuje istrage transnacionalnih kriminalnih mreža i aktualnu bilateralnu i međunarodnu suradnju u razbijanju tih mreža, među ostalim s međunarodnim agencijama i agencijama EU-a za pravosuđe i unutarnje poslove kao što su Eurojust, Europol i Frontex, kojom je pojačano djelovanje protiv trgovine ljudima, drogom i nezakonitim oružjem te opasnosti od radikalizacije; prima na znanje političku, operativnu i logističku potporu Sjeverne Makedonije Frontexu i službama granične i obalne straže država članica; potiče Sjevernu Makedoniju da pojača svoju otpornost na hibridne prijetnje, dezinformacije i lažne vijesti; žali zbog kibernapada na institucije te zemlje; |
| --- | --- |

51.

Socioekonomske reforme

| 52. | prima na znanje ozbiljne gospodarske i socijalne posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 i izražava potporu nizu mjera koje su vlasti poduzele kako bi zaštitile javno zdravlje i ublažile socioekonomske posljedice krize, uključujući dobro iskorištavanje znatne potpore koju EU pruža u obliku financijske pomoći, medicinske opreme i cjepiva; pozdravlja oporavak Sjeverne Makedonije koji je 2021. bio brži od očekivanog i povećani gospodarski rast; |
| --- | --- |

52.

| 53. | preporučuje da Sjeverna Makedonija nastavi poduzimati korake za poboljšanje poslovne klime i infrastrukture u okviru financijskog plana za ubrzavanje rasta, borbu protiv utaje poreza, modernizaciju obrazovanja, proširenje pokrića socijalnog osiguranja, unaprjeđenje digitalne transformacije i reformu energetskog i prometnog tržišta, uz kratkoročne mjere za ublažavanje posljedica pandemije i rasta cijena energije i hrane; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja korake koji su učinjeni kako bi se uspostavio sustav izravnog osobnog oporezivanja utemeljen na progresivnim stopama; primjećuje povratak na model paušalnog oporezivanja; potiče vladu na modernizaciju poreznog zakona kako bi se veći naglasak stavio na progresivne stope oporezivanja prihoda, nekretnina i ekoloških čimbenika i ostvarila dovoljna vrijednost za provedbu društvenih reformi i borbu protiv nejednakosti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | potiče vlasti da smanje siromaštvo i socijalnu isključenost poboljšanjem općeg pristupa obrazovanju te socijalnim i zdravstvenim uslugama, posebno za stanovništvo u nepovoljnom položaju i ranjive skupine; |
| --- | --- |

55.

| 56. | potiče Sjevernu Makedoniju da nastavi ostvarivati napredak u provedbi reformi povezanih s mladima i obrazovanjem; poziva na reviziju Zakona o srednjoškolskom obrazovanju u okviru uključivog procesa u koji bi bili uključeni stručnjaci, osobe iz prakse i civilno društvo, uz posvećivanje posebne pozornosti pravima učenika i studenata s invaliditetom; |
| --- | --- |

56.

| 57. | potiče Sjevernu Makedoniju da nastavi iskorištavati potencijal digitalizacije za modernizaciju administrativnih, izbornih, pravosudnih, socijalnih, zdravstvenih, fiskalnih i gospodarskih procesa, povećanje transparentnosti i odgovornosti te borbu protiv korupcije i sive ekonomije u skladu s pravnom stečevinom EU-a; ističe potrebu za jačanjem potpore EU-a vladavini prava, održivom zelenom rastu, bioraznolikosti, inovacijama, konkurentnosti, vlasničkim pravima i preokretu odljeva mozgova i demografskog pada; ističe potrebu za poticanjem ulaganja u osnaživanje i uključivanje mladih, zajedno s mjerama za smanjenje visoke razine nezaposlenosti mladih; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja provedbu Garancije za mlade u Sjevernoj Makedoniji kao programa za smanjenje nezaposlenosti mladih, posebno uzimajući u obzir gospodarsku nesigurnost i smanjene mogućnosti zapošljavanja mladih tijekom pandemije bolesti COVID-19; ponovno ističe važnost sredstava dostupnih u okviru Gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan za vodeće projekte kao što je Garancija za mlade u Sjevernoj Makedoniji; |
| --- | --- |

58.

| 59. | podsjeća da se financiranje EU-a u okviru IPA-e III i Gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan, instrumenata koje pozdravlja, temelji na strogim uvjetima; podsjeća da je IPA-om III predviđeno da se financiranje mora prilagoditi ili čak suspendirati u slučaju znatnog nazadovanja ili trajnog nedostatka napretka u području „temeljnih pitanja”, posebno u području vladavine prava i temeljnih prava, uključujući borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala te medijskih sloboda; naglašava da je u interesu sigurnosti EU-a i da je njegova odgovornost zajamčiti da sredstva EU-a ne doprinose korupciji; u tom kontekstu poziva EU i zemlje zapadnog Balkana da poboljšaju prekograničnu pravosudnu suradnju i uspostave okvir za učinkovitu suradnju s Uredom europskog javnog tužitelja, posebno u području sredstava u okviru IPA-e III; ističe da je potrebno poboljšati vidljivost financiranja EU-a i zajamčiti da sva ulaganja budu u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma i ciljevima EU-a u pogledu dekarbonizacije; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pozdravlja donošenje Gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan koji ima za cilj potaknuti dugoročni gospodarski oporavak regije, pružiti potporu zelenoj i digitalnoj tranziciji te potaknuti regionalnu povezanost i integraciju te približavanje Europskoj uniji; podsjeća na potencijal europske suradnje u područjima kao što su upravljanje vodama, tehnologije za pročišćavanje otpadnih voda i zbrinjavanje otpada, obnovljiva energija, poljoprivredne tehnologije i tehnologije prerade hrane, informacijske i komunikacijske tehnologije, farmaceutski proizvodi i medicinska oprema; naglašava važnost pojačane koordinacije s međunarodnim organizacijama, kao što je Program Ujedinjenih naroda za zaštitu okoliša, u rješavanju problema klimatskih promjena i ispunjavanju ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

60.

Okoliš, energija i promet

| 61. | potiče vladu da znatno pojača svoje ambicije i poveća političku volju za provedbu prošlogodišnjih preporuka o zelenoj tranziciji, posebno u kontekstu zelenog programa za zapadni Balkan, i da u tom pogledu iskoristi potencijal Gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pozdravlja ažurirane preuzete obveze Sjeverne Makedonije u području klime – neto smanjenje emisija stakleničkih plinova za 82 % do 2030. – i istodobno poziva na provedbu Pariškog sporazuma, među ostalim donošenjem sveobuhvatne klimatske strategije i zakona u skladu s okvirom EU-a za 2030.; podsjeća na to da su potrebni dodatni napori kako bi se postigli ciljevi energetske učinkovitosti, obnovljive energije, sigurnosti opskrbe i smanjenja emisija; potiče EU da pojača svoju potporu kako bi se u kontekstu globalne energetske krize preduhitrio zaokret s održive tranzicije s ugljena i postupno ukinuli fosilni izvori energije; potiče vlasti da usklade zakonodavstvo o okolišu i klimatskim promjenama s pravnom stečevinom EU-a i da osiguraju njegovu provedbu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ističe hitnu potrebu za poboljšanjem kvalitete zraka, posebno u urbanim područjima; snažno potiče tijela da pojačaju mjere za zaštitu bioraznolikosti, vode, zraka i klime te regionalno gospodarenje otpadom, među ostalim, putem sveobuhvatnih procjena učinka, odgovarajućih javnih savjetovanja, poboljšane međusektorske koordinacije, većih financijskih resursa i strogog kažnjavanja kaznenih djela u području okoliša; |
| --- | --- |

63.

| 64. | potiče vlasti da znatno poboljšaju kvalitetu svojih strateških procjena utjecaja na okoliš te da provedu Direktivu o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš (9) kako bi se učinkovito spriječio negativan ekološki učinak te kako bi se iskorijenila korupcija u tom sektoru; poziva vlasti da u potpunosti uzmu u obzir preporuku organizacija za zaštitu okoliša i neovisnih stručnjaka o predloženim izmjenama Zakona o urbanizaciji; |
| --- | --- |

64.

| 65. | potiče Komisiju da Sjevernoj Makedoniji pruži punu potporu u izradi i provedbi akcijskog plana namijenjenog smanjenju ovisnosti o izvorima energije uvezenima iz Rusije u cilju povećanja otpornosti i energetske sigurnosti te zadovoljavanja europskih težnji za klimatskom neutralnosti; prima na znanje sve veću usklađenost te zemlje s trećim energetskim paketom EU-a i apelira na dovršenje razdvajanja prijenosa plina i na provedbu zakonodavstva o energetskoj učinkovitosti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | potiče tu zemlju da pojača napore za unaprjeđenje prometne i energetske infrastrukture, kao i regionalne povezanosti; ponovno ističe važnost brzog dovršetka velikih regionalnih infrastrukturnih projekata uz puno poštovanje odgovarajućih postupaka za sveobuhvatne procjene učinka, među kojima i željezničkih i cestovnih koridora VIII i X, plinskih spojnih vodova s Bugarskom, Kosovom i Srbijom te elektroenergetskog spojnog voda s Albanijom; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pozdravlja otvaranje zračne veze između Skoplja i Sofije te potiče poboljšanje drugih prometnih veza i otvaranje novih graničnih prijelaza sa susjednim zemljama; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pozdravlja ukidanje naknada za roaming između Sjeverne Makedonije i pet drugih država zapadnog Balkana od 1. srpnja 2021.; u tom pogledu potiče na brzu izradu plana za smanjenje i ukidanje naknada za roaming sa svim državama članicama; |
| --- | --- |

68.

Regionalna suradnja i vanjska politika

| 69. | poziva EU da kritički procijeni povijesno važne sigurnosne implikacije za stabilnost i jedinstvo na europskom kontinentu i na zapadnom Balkanu u kontekstu ruske agresije na Ukrajinu; potiče države članice da pokažu europsko jedinstvo i da službeno započnu pristupne pregovore sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, uzimajući u obzir geopolitičke posljedice i njihovo ispunjavanje službenih kriterija, kao ulaganje u povjerenje, stabilnost, blagostanje i procese pomirenja koji su u tijeku u toj regiji; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pozdravlja predanost Sjeverne Makedonije solidarnosti, multilateralizmu i dobrosusjedskim odnosima; iskazuje potporu za nastavak integracije u EU i djelovanja u promicanju međuljudskih kontakata diljem jugoistočne Europe i uključive regionalne integracije kojom će se cijela regija približiti EU-u razvojem zajedničkog regionalnog tržišta; izražava potporu uključivim programima regionalne gospodarske suradnje kojima se uspostavlja ravnopravna suradnja među svih šest zemalja, jača usklađenost sa standardima EU-a i pravnom stečevinom EU-a te doprinosi procesima integracije u EU; |
| --- | --- |

70.

| 71. | sa zadovoljstvom gleda na predsjedanje Sjeverne Makedonije OESS-om 2023. kao izraz njezine međunarodne odgovornosti i pouzdanosti kao članice NATO-a i buduće države članice EU-a te kao doprinos promicanju temeljnih načela OESS-a u području sigurnosti, ljudskih prava i demokracije; pohvaljuje uzorno brzu integraciju Sjeverne Makedonije u strukture NATO-a, s posebnim naglaskom na njezine strateške sigurnosne odluke, čime doprinosi i osigurava stabilnost na zapadnom Balkanu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pozdravlja kontinuiranu predanost Sjeverne Makedonije okviru euroatlantske sigurnosti; pohvaljuje potpunu usklađenost te zemlje s vanjskom, sigurnosnom i obrambenom politikom EU-a; pozdravlja njezine kontinuirane doprinose misijama EU-a za upravljanje krizom i operacijama pod vodstvom NATO-a; pohvaljuje brzo usklađivanje sa sankcijama nametnutima u kontekstu ruske agresije usmjerene na podrivanje teritorijalne cjelovitosti i suvereniteta Ukrajine, čime se vanjskopolitičko usklađivanje povećalo na 100 %; |
| --- | --- |

72.

| 73. | primjećuje rizik od rastuće gospodarske i energetske ovisnosti o Kini i Rusiji u cijeloj regiji; zabrinut je zbog ranjivosti i ovisnosti koje proizlaze iz investicijskih zajmova koje financira Kina; pozdravlja predanost Sjeverne Makedonije jamčenju sigurnosti granica te privatnosti i sigurnosti podataka u okviru inicijative „Čista mreža”; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pozdravlja tekući proces jačanja dobrosusjedskih odnosa sa susjednim zemljama i pojačanu regionalnu suradnju, koji se odražavaju u Prespanskom sporazumu s Grčkom i Ugovoru o prijateljstvu, dobrosusjedskim odnosima i suradnji s Bugarskom; poziva sve strane da nastave s konstruktivnim dijalogom kako bi se osigurala potpuna i dosljedna provedba tih ugovora u dobroj vjeri te da se suzdrže od djelovanja kojima bi se u kontekstu vanjskog upletanja mogla ugroziti integracija u EU i širi interesi EU-a; poziva Komisiju da pojača napore kako bi se olakšao dijalog i time otvorio put održivom sporazumu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | potiče Bugarsku i Sjevernu Makedoniju da pronađu obostrano prihvatljivo rješenje za neriješena bilateralna pitanja; snažno pozdravlja politički poticaj za dalekosežnu i konstruktivnu suradnju između obiju strana i iznalaženje obostrano prihvatljivih rješenja u više konkretnih područja od zajedničkog interesa, umjesto stvaranja novih podjela; potiče partnere da ubrzaju taj angažman u dobroj vjeri i u skladu s Ugovorom o prijateljstvu, dobrosusjedskim odnosima i suradnji te da započnu pristupne pregovore, uz istodobno rješavanje neriješenih bilateralnih pitanja sadržanih u „mjerama 4+ 1” koje treba u dovoljnoj mjeri provesti i riješiti tijekom procesa integracije u EU; potiče partnere da iskreno nastoje postići uzajamno prihvatljiva, uravnotežena i održiva rješenja za neriješena bilateralna pitanja što je prije moguće; pozdravlja ponovno pokretanje rada Zajedničkog multidisciplinarnog stručnog povjerenstva za povijesna i obrazovna pitanja Bugarske i Sjeverne Makedonije, čime se njihova društva približavaju omogućivanjem zajedničke budućnosti u EU-u, a da se pritom ne utječe na proces pristupanja Sjeverne Makedonije; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ponovno upućuje poziv na povijesno pomirenje utemeljeno na definiranoj zajedničkoj povijesti, kako je utvrđeno Ugovorom o prijateljstvu, dobrosusjedskim odnosima i suradnji; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ponavlja svoju punu potporu dosljednoj i ubrzanoj uzajamnoj provedbi Prespanskog sporazuma s Grčkom kao važnog elementa bilateralnih odnosa, uključujući ratifikaciju memoranduma potpisanih između tih dviju zemalja; |
| --- | --- |

77.

| 78. | čestita Sjevernoj Makedoniji na otvaranju dijaloga u okviru Prespanskog foruma kao regionalne platforme za poticanje i promicanje dijaloga, pomirenja, dobrosusjedskih odnosa i regionalne suradnje u duhu integracije u EU; |
| --- | --- |

78.

| 79. | još jednom poziva sve regionalne političke čelnike da osnuju Regionalnu komisiju za utvrđivanje činjenica o svim žrtvama ratnih zločina i drugim teškim povredama ljudskih prava počinjenima na području bivše Jugoslavije (REKOM), na temeljima važnoga rada Koalicije za REKOM; |
| --- | --- |

79.

| 80. | snažno apelira na nastavak rada na školskim udžbenicima povijesti u Bugarskoj i Sjevernoj Makedoniji; ističe da bi ti tekstovi trebali odražavati tumačenje povijesnih činjenica i podataka iz zajedničke povijesti obaju naroda na temelju vjerodostojnih povijesnih dokumenata/izvora; smatra da je to temelj na kojem bi te dvije zemlje trebale graditi svoje odnose te da će odnos između budućih generacija Sjeverne Makedonije i Bugarske biti odraz obrazovnih procesa u tim dvjema zemljama; |
| --- | --- |

80.

| 81. | osuđuje svaki pokušaj zamjene povijesnih spomenika i/ili artefakata, uključujući uništavanje autentične kulturne baštine, i sve pokušaje ponovnog pisanja povijesti; ističe da takvi incidenti izazivaju ozbiljnu zabrinutost, među ostalim u kontekstu nedostatne provedbe Ugovora o prijateljstvu, dobrosusjedskim odnosima i suradnji iz 2017.; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te predsjedniku, Vladi i Skupštini Republike Sjeverne Makedonije. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  SL L 84, 20.3.2004., str. 13.

(2)  SL L 330, 20.9.2021., str. 1.

(3)  SL C 202, 28.5.2021., str. 86.

(4)  SL C 362, 8.9.2021., str. 129.

(5)  SL C 425, 20.10.2021., str. 28.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0506.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0064.

(8)  Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (SL L 305, 26.11.2019., str. 17.).

(9)  Direktiva 2001/42/EC Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinka određenih planova i programa na okoliš (SL L 197, 21.7.2001., str. 30.).

---

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 479/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 479/45

---

P9_TA(2022)0214

Izvješće o Albaniji za 2021.

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Izvješću Komisije o Albaniji za 2021. (2021/2244(INI))

(2022/C 479/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Albanije, s druge strane (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Albanije, s druge strane (1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev za članstvo u Europskoj uniji koji je Albanija predala 24. travnja 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za članstvo u Europskoj uniji koji je Albanija predala 24. travnja 2009.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1529 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. rujna 2021. o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1529 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. rujna 2021. o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. lipnja 2003. i Solunski program za zapadni Balkan, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. lipnja 2003. i Solunski program za zapadni Balkan,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 26. i 27. lipnja 2014., koji sadrže odluku da se Albaniji dodijeli status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 26. i 27. lipnja 2014., koji sadrže odluku da se Albaniji dodijeli status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 17. i 18. listopada 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 17. i 18. listopada 2019.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. lipnja 2019., 25. ožujka 2020. i 14. prosinca 2021. o proširenju i procesu stabilizacije i pridruživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. lipnja 2019., 25. ožujka 2020. i 14. prosinca 2021. o proširenju i procesu stabilizacije i pridruživanja,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Poboljšanje pretpristupnog procesa – vjerodostojna perspektiva pristupanja EU-u za zemlje zapadnog Balkana” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Poboljšanje pretpristupnog procesa – vjerodostojna perspektiva pristupanja EU-u za zemlje zapadnog Balkana” (COM(2020)0057),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zemljama zapadnog Balkana u borbi protiv bolesti COVID-19” (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zemljama zapadnog Balkana u borbi protiv bolesti COVID-19” (COM(2020)0315),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. srpnja 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za kontrolu trgovine vatrenim oružjem za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. srpnja 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za kontrolu trgovine vatrenim oružjem za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0608),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan” (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan” (COM(2020)0641),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021. – 2025.(COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021. – 2025.(COM(2021)0170),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. listopada 2021. naslovljenu „Politika proširenja EU-a za 2021.” (COM(2021)0644) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Albaniji za 2021.” (SWD(2021)0289), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. listopada 2021. naslovljenu „Politika proširenja EU-a za 2021.” (COM(2021)0644) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Albaniji za 2021.” (SWD(2021)0289),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenih kaznenim djelom i financiranju terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenih kaznenim djelom i financiranju terorizma,

| — | uzimajući u obzir izvješće Vijeća Europe iz studenog 2021. naslovljeno „Izvan granica: poziv na djelovanje protiv govora mržnje u Albaniji – sveobuhvatna studija”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Vijeća Europe iz studenog 2021. naslovljeno „Izvan granica: poziv na djelovanje protiv govora mržnje u Albaniji – sveobuhvatna studija”,

| — | uzimajući u obzir konačno izvješće Ureda za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) od 26. srpnja 2021. o misiji za promatranje parlamentarnih izbora u Albaniji održanih 25. travnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konačno izvješće Ureda za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) od 26. srpnja 2021. o misiji za promatranje parlamentarnih izbora u Albaniji održanih 25. travnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 14. prosinca 2021. o produljenju mandata prijelaznih tijela zaduženih za ponovnu procjenu sudaca i državnih odvjetnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 14. prosinca 2021. o produljenju mandata prijelaznih tijela zaduženih za ponovnu procjenu sudaca i državnih odvjetnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničko mišljenje Venecijanske komisije i OESS-a/ODIHR-a od 11. prosinca 2020. o izmjenama albanskog Ustava od 30. srpnja 2020. i od 5. listopada 2020. o Izbornom zakonu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko mišljenje Venecijanske komisije i OESS-a/ODIHR-a od 11. prosinca 2020. o izmjenama albanskog Ustava od 30. srpnja 2020. i od 5. listopada 2020. o Izbornom zakonu,

| — | uzimajući u obzir sva ostala mišljenja Venecijanske komisije o Albaniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sva ostala mišljenja Venecijanske komisije o Albaniji,

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu u Sofiji 10. studenoga 2020., uključujući Deklaraciju o zajedničkom regionalnom tržištu i Deklaraciju o zelenom programu za zapadni Balkan, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu u Sofiji 10. studenoga 2020., uključujući Deklaraciju o zajedničkom regionalnom tržištu i Deklaraciju o zelenom programu za zapadni Balkan,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 17. svibnja 2018. i njezin „Sofijski program prioriteta”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 17. svibnja 2018. i njezin „Sofijski program prioriteta”,

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održan u Zagrebu 6. svibnja 2020. i izjavu s tog sastanka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održan u Zagrebu 6. svibnja 2020. i izjavu s tog sastanka,

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održan u Brdu pri Kranju 6. listopada 2021. i izjavu s tog sastanka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održan u Brdu pri Kranju 6. listopada 2021. i izjavu s tog sastanka,

| — | uzimajući u obzir osmi sastanak na vrhu Berlinskog procesa od 5. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osmi sastanak na vrhu Berlinskog procesa od 5. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir ministarski forum EU-a i zapadnog Balkana o pravosuđu i unutarnjim poslovima održan u Brdu pri Kranju od 1. do 3. prosinca 2021. i zajedničku izjavu za medije s tog sastanka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ministarski forum EU-a i zapadnog Balkana o pravosuđu i unutarnjim poslovima održan u Brdu pri Kranju od 1. do 3. prosinca 2021. i zajedničku izjavu za medije s tog sastanka,

| — | uzimajući u obzir završnu izjavu s osmog Foruma civilnog društva zapadnog Balkana od 1. listopada 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završnu izjavu s osmog Foruma civilnog društva zapadnog Balkana od 1. listopada 2021.,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 01/2022 Europskog revizorskog suda od 10. siječnja 2022. naslovljeno „Potpora EU-a vladavini prava na zapadnom Balkanu: unatoč nastojanjima temeljni problemi ostaju neriješeni”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 01/2022 Europskog revizorskog suda od 10. siječnja 2022. naslovljeno „Potpora EU-a vladavini prava na zapadnom Balkanu: unatoč nastojanjima temeljni problemi ostaju neriješeni”,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 24. listopada 2019. o otvaranju pregovora o pristupanju sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 24. listopada 2019. o otvaranju pregovora o pristupanju sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom (3),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu, nakon sastanka na vrhu 2020. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu, nakon sastanka na vrhu 2020. (4),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. studenog 2020. o jačanju slobode medija: zaštita novinara u Europi, govor mržnje, dezinformiranje i uloga platformi (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. studenog 2020. o jačanju slobode medija: zaštita novinara u Europi, govor mržnje, dezinformiranje i uloga platformi (5),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. prosinca 2021. o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala na zapadnom Balkanu (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. prosinca 2021. o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala na zapadnom Balkanu (6),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. ožujka 2022. o stranom uplitanju u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformacije (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. ožujka 2022. o stranom uplitanju u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformacije (7),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Albaniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Albaniji,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0131/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0131/2022),

| A. | budući da je proširenje jedan od najučinkovitijih instrumenata vanjske politike EU-a jer se njime doprinosi većem dosegu temeljnih vrijednosti Unije u pogledu slobode, demokracije, vladavine prava, izgradnje mira i poštovanja ljudskih prava i dostojanstva; |
| --- | --- |

A.

budući da je proširenje jedan od najučinkovitijih instrumenata vanjske politike EU-a jer se njime doprinosi većem dosegu temeljnih vrijednosti Unije u pogledu slobode, demokracije, vladavine prava, izgradnje mira i poštovanja ljudskih prava i dostojanstva;

| B. | budući da europska integracija predstavlja težnje albanskih građana prema demokraciji i blagostanju te služi kao snažan katalizator reformi koji bi poboljšao funkcioniranje državnih institucija i kvalitetu života; |
| --- | --- |

B.

budući da europska integracija predstavlja težnje albanskih građana prema demokraciji i blagostanju te služi kao snažan katalizator reformi koji bi poboljšao funkcioniranje državnih institucija i kvalitetu života;

| C. | budući da su albanski izgledi za članstvo na temelju njezinih vlastitih zasluga u političkom, sigurnosnom i ekonomskom interesu Unije; |
| --- | --- |

C.

budući da su albanski izgledi za članstvo na temelju njezinih vlastitih zasluga u političkom, sigurnosnom i ekonomskom interesu Unije;

| D. | budući da Albanija od 2014. ima status zemlje kandidatkinje i da Komisija preporučuje otvaranje pristupnih pregovora od 2018. te je napokon 1. srpnja 2020. podnijela nacrt pregovaračkog okvira za Albaniju; |
| --- | --- |

D.

budući da Albanija od 2014. ima status zemlje kandidatkinje i da Komisija preporučuje otvaranje pristupnih pregovora od 2018. te je napokon 1. srpnja 2020. podnijela nacrt pregovaračkog okvira za Albaniju;

| E. | budući da EU mora pružiti jasan i pouzdan put zemljama koje žele pristupiti EU-u; budući da bi raspored pristupanja trebao ovisiti o kvaliteti potrebnih reformi određene zemlje; budući da je Albanija pojačala svoje napore i ostvarila konkretne i održive rezultate u ključnim područjima za koja je Vijeće utvrdilo da su potrebna za donošenje pregovaračkog okvira prije prve međuvladine konferencije; |
| --- | --- |

E.

budući da EU mora pružiti jasan i pouzdan put zemljama koje žele pristupiti EU-u; budući da bi raspored pristupanja trebao ovisiti o kvaliteti potrebnih reformi određene zemlje; budući da je Albanija pojačala svoje napore i ostvarila konkretne i održive rezultate u ključnim područjima za koja je Vijeće utvrdilo da su potrebna za donošenje pregovaračkog okvira prije prve međuvladine konferencije;

| F. | budući da Albanija mora nastaviti promicati konsolidaciju demokracije, vladavine prava i ljudskih prava te zaštitu pripadnika manjina i borbu protiv korupcije jer su to ključna mjerila za procjenu napretka prema pristupanju EU-u; |
| --- | --- |

F.

budući da Albanija mora nastaviti promicati konsolidaciju demokracije, vladavine prava i ljudskih prava te zaštitu pripadnika manjina i borbu protiv korupcije jer su to ključna mjerila za procjenu napretka prema pristupanju EU-u;

| G. | budući da je EU i dalje u potpunosti predan podupiranju strateškog izbora Albanije u pogledu integracije u EU na temelju dobrosusjedskih odnosa te je i dalje daleko najveći trgovinski i ulagački partner Albanije i njezin najveći pružatelj financijske pomoći i budući da je ta zemlja od 2007. primila 1,24 milijarde EUR pretpristupnih sredstava EU-a u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA) I i IPA-e II; |
| --- | --- |

G.

budući da je EU i dalje u potpunosti predan podupiranju strateškog izbora Albanije u pogledu integracije u EU na temelju dobrosusjedskih odnosa te je i dalje daleko najveći trgovinski i ulagački partner Albanije i njezin najveći pružatelj financijske pomoći i budući da je ta zemlja od 2007. primila 1,24 milijarde EUR pretpristupnih sredstava EU-a u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA) I i IPA-e II;

| H. | budući da je EU pokazao svoju predanost europskoj perspektivi zemalja zapadnog Balkana i mobilizirao 3,3 milijarde EUR za suočavanje s aktualnom zdravstvenom krizom i ublažavanje ekonomskih i socijalnih posljedica pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

H.

budući da je EU pokazao svoju predanost europskoj perspektivi zemalja zapadnog Balkana i mobilizirao 3,3 milijarde EUR za suočavanje s aktualnom zdravstvenom krizom i ublažavanje ekonomskih i socijalnih posljedica pandemije bolesti COVID-19;

| I. | budući da je cilj zlonamjernog stranog uplitanja i uplitanja posrednika te dezinformacija stimulirati neslaganje, nasilje i međuetničke napetosti te destabilizirati cijelu regiju; |
| --- | --- |

I.

budući da je cilj zlonamjernog stranog uplitanja i uplitanja posrednika te dezinformacija stimulirati neslaganje, nasilje i međuetničke napetosti te destabilizirati cijelu regiju;

| J. | budući da je Albanija i dalje važan geopolitički saveznik i pouzdan partner u vanjskoj politici, potpuno u skladu sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom i svojim naporima da unaprijedi regionalnu suradnju i dobrosusjedske odnose; |
| --- | --- |

J.

budući da je Albanija i dalje važan geopolitički saveznik i pouzdan partner u vanjskoj politici, potpuno u skladu sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom i svojim naporima da unaprijedi regionalnu suradnju i dobrosusjedske odnose;

| K. | budući da se Albanija pridružila naporima EU-a u pružanju potpore Ukrajini sankcioniranjem Rusije, usuglasivši se s državama članicama EU-a u Općoj skupštini UN-a i djelujući u svojstvu članice Vijeća sigurnosti UN-a; |
| --- | --- |

K.

budući da se Albanija pridružila naporima EU-a u pružanju potpore Ukrajini sankcioniranjem Rusije, usuglasivši se s državama članicama EU-a u Općoj skupštini UN-a i djelujući u svojstvu članice Vijeća sigurnosti UN-a;

| L. | budući da Albanija ulaže stalne napore u ispunjavanje svih uvjeta za uvrštavanje na popis prve međuvladine konferencije, kako je već potvrđeno u izvješću Parlamenta o izvješću Komisije o Albaniji za razdoblje 2019. – 2020., te da napreduje u procesu pristupanja; |
| --- | --- |

L.

budući da Albanija ulaže stalne napore u ispunjavanje svih uvjeta za uvrštavanje na popis prve međuvladine konferencije, kako je već potvrđeno u izvješću Parlamenta o izvješću Komisije o Albaniji za razdoblje 2019. – 2020., te da napreduje u procesu pristupanja;

| M. | budući da albanski građani od prosinca 2010. u schengensko područje putuju bez vize i mogu sudjelovati u studentskim i akademskim razmjenama te razmjenama mladih u okviru programa Erasmus+; |
| --- | --- |

M.

budući da albanski građani od prosinca 2010. u schengensko područje putuju bez vize i mogu sudjelovati u studentskim i akademskim razmjenama te razmjenama mladih u okviru programa Erasmus+;

| 1. | ponavlja svoju jasnu potporu demokratskoj preobrazbi Albanije koja se temelji na njezinoj strateškoj orijentaciji i nepokolebljivoj predanosti europskoj integraciji, zajedno s dobrosusjedskim odnosima i uključivom regionalnom suradnjom; ponovno potvrđuje europsku budućnost Albanije i cijele regije zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žali zbog neuspjeha u otvaranju dugo očekivanih pristupnih pregovora s Albanijom i Sjevernom Makedonijom; naglašava svoju punu solidarnost i suosjećanje s građanima tih zemalja te smatra da taj neuspjeh, koji narušava stav javnosti prema EU-u, predstavlja ozbiljnu opasnost za politiku proširenja EU-a u cjelini, čime se nanosi šteta ugledu EU-a kao pouzdanog partnera i ozbiljnog geopolitičkog aktera; |
| --- | --- |

2.

| 3. | potiče Vijeće da očuva vjerodostojnost europske integracije i da, prema kontinuiranoj preporuci Komisije, brzo otvori pristupne pregovore s Albanijom i Sjevernom Makedonijom s obzirom na to da su obje zemlje ispunile uvjete koje je postavilo Europsko vijeće i nastavljaju ostvarivati održive rezultate u ključnim područjima; poziva države članice da otvaranjem pristupnih pregovora s Albanijom i Sjevernom Makedonijom pokažu potpunu političku predanost proširenju i daju vjerodostojan poticaj naporima za reforme u drugim zemljama kandidatkinjama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prepoznaje transformativnu prirodu pristupnih pregovora koji se trebaju voditi u skladu s revidiranom metodologijom proširenja u širem geostrateškom kontekstu, uključujući zlonamjerne aktivnosti kojima se nastoji ugroziti dublja europska integracija zapadnog Balkana i stabilnost zemalja zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da konačno pristupanje Albanije EU-u ovisi o trajnim, dubinskim i nepovratnim reformama u temeljnim područjima, počevši od vladavine prava i funkcioniranja demokratskih institucija; naglašava da bi tempo pristupanja EU-u na temelju zasluga trebao ovisiti o napretku u pravilnom funkcioniranju svih institucija i da se temelji na vladavini prava, dobrom upravljanju i temeljnim pravima; potiče Albaniju da nastavi i pojača napore za jačanje funkcioniranja pravosuđa, jačanje demokracije, vladavine prava i gospodarstva, osnaživanje civilnog društva, borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala, osiguravanje slobode medija i jamčenje zaštite prava manjina, uključujući zajednicu LGBTI+; podsjeća da zemlje kandidatkinje prolaze temeljitu preobrazbu kako bi ispunile kriterije za članstvo tijekom pristupnih pregovora koji traju onoliko dugo koliko je potrebno za provedbu potrebnih reformi; |
| --- | --- |

5.

Demokratske institucije, mediji i civilno društvo

| 6. | ponovno potvrđuje zajedničku odgovornost albanskih političkih snaga za jačanje konstruktivnog političkog dijaloga i suradnje, čime se omogućuje učinkovito funkcioniranje demokratskih institucija te zemlje daljnjim poboljšanjem upravljanja, transparentnosti i pluralizma te omogućivanjem aktivnog sudjelovanja civilnog društva; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog polarizirane političke klime i nedostatka održive međustranačke suradnje koji i dalje ometaju demokratski proces; podsjeća na važnost izgradnje potrebnog konsenzusa među svim političkim akterima kako bi se ojačala demokratska parlamentarna kultura Albanije, konstruktivna parlamentarna tradicija, povjerenje i istinski međustranački dijalog; u tom pogledu potiče upotrebu instrumenta dijaloga Jean Monnet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja sve napore poduzete za smanjenje polarizacije prije općih izbora 2021., što je omogućilo da oporbene stranke ponovno sudjeluju u političkom procesu u parlamentu; žali zbog izmjena Ustava i izbornog zakona koje je vladajuća većina donijela bez konsenzusa prije općih izbora; poziva albanske političke stranke da pokažu političku zrelost u postupanju s pitanjima od javnog interesa i poboljšaju konkurentnu unutarstranačku demokraciju i integritet kao polazište za pluralizam i demokratsku preobrazbu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća na potrebu za pravodobnim rješavanjem preostalih izbornih nedostataka u skladu s preporukama OESS-a/ODIHR-a i Venecijanske komisije prije sljedećih općih izbora i da dodatno poboljšaju pristup izborima i integritet izbora te sprečavaju kupovinu glasova i zlouporabu administrativnih resursa, među ostalim digitalizacijom, transparentnošću, zaštitom podataka, pravednim pristupom medijima, kao i revidiranim zakonodavstvom i pravilima o financiranju i funkcioniranju političkih stranaka; napominje da su unatoč tim nedostacima i problemima parlamentarni izbori 2021. općenito bili dobro organizirani i konkurentni; žali zbog nedostatka pravomoćnih presuda u slučajevima kupovine glasova na visokoj razini; predlaže slanje misije EU-a za promatranje izbora u Albaniju prije sljedećih parlamentarnih izbora; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava zabrinutost zbog trajne huškačke retorike, uključujući od strane političara na visokoj razini, javnih službenika i drugih javnih osoba, koja potiče kulturu zastrašivanja, kampanja ocrnjivanja, nasilja i nereda; potiče političke aktere da budu primjer u promicanju društvenog dijaloga i poziva na to da se zajamče pravomoćne presude onih koji napadaju novinare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava potrebu da se pojača sudjelovanje albanskog parlamenta (Kuvendi) u procesu integracije u EU, čime bi se dodatno unaprijedile njegove zakonodavne, nadzorne i proračunske sposobnosti; potiče Kuvendi da ostvari napredak u izbornim i teritorijalnim reformama te pozdravlja osnivanje relevantnih parlamentarnih odbora; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potiče vladu da ubrza administrativne pripreme za predstojeće pregovore o pristupanju te da na najbolji mogući način iskoristi relevantnu pomoć i znanje koje pružaju države članice EU-a; naglašava važnost uspostave dosljednih i učinkovitih vladinih struktura za učinkovitu koordinaciju pitanja integracije u EU koja uključuju civilno društvo i relevantne dionike, jamčeći pritom transparentnost prema široj javnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da je potrebno poboljšati koordinaciju unutar službi, evaluaciju i praćenje reformi povezanih s EU-om, unaprijediti decentralizaciju, modernizaciju i depolitizaciju javnih službi diljem zemlje te omogućiti uvjete za pravilnu i detaljnu provedbu predstojećeg popisa stanovništva u skladu s međunarodnim standardima o transparentnosti i povjerljivosti kako bi se sve nacionalne manjine mogle točno pobrojiti bez straha od zastrašivanja; ponavlja da je potrebno dodatno konsolidirati teritorijalnu administrativnu reformu kao dio šireg programa decentralizacije kako bi se zajamčila lokalna fiskalna autonomija i osnažile općine da pružaju visokokvalitetne javne usluge; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća na odgovornost nacionalnih i lokalnih tijela da poboljšaju transparentnost, odgovornost i uključivost provođenjem anticipatornih, smislenih i redovitih javnih savjetovanja s dionicima i jačanjem sposobnosti Nacionalnog vijeća za civilno društvo da zastupa prioritete organizacija civilnog društva; poziva na uspostavu odgovarajućih javnih savjetovanja i dijaloga s javnošću, uključujući mlade i manjine, koji bi, među ostalim, obuhvaćali pitanja zaštite okoliša te projekte obnove i urbanizacije; ističe potrebu za jačanjem participativne demokracije, među ostalim donošenjem uravnoteženog zakona o referendumu; potiče vlasti da osiguraju odgovarajuće financiranje i učinkovito i nepristrano funkcioniranje neovisnih tijela i agencija te dosljednu provedbu njihovih odluka i preporuka; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja potrebu za poticanjem kulture odgovornosti, nepristranog pristupa javnim informacijama i nadzora javnih institucija, posebno s pomoću poticajnog fiskalnog i sigurnosnog okruženja i suradnje s medijima i civilnim društvom; poziva na daljnji konkretan napredak u poboljšanju pravne i financijske održivosti i samoregulacije nevladinih i medijskih sektora, uključujući internetske medije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da je potrebno hitno poboljšati slobodu izražavanja, neovisnost medija i pluralizam te je zabrinut zbog izostanka napretka u tom području s obzirom na to da je Albanija od 2018. pala za osam mjesta prema svjetskom indeksu slobode medija Reportera bez granica; |
| --- | --- |

15.

| 16. | traži od vlasti da provedu politiku nulte tolerancije i poduzmu odlučne mjere protiv marginalizacije, zastrašivanja i nasilja nad neovisnim medijima i izvjestiteljima te da poduzmu mjere protiv strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja, kampanja ocrnjivanja te neizravnog političkog i financijskog pritiska koji ozbiljno guše slobodu medija, potiču autocenzuru i ozbiljno potkopavaju napore za otkrivanje zločina i korupcije te neovisno prijavljivanje; potiče političke ličnosti da zaustave verbalne napade, kampanje ocrnjivanja i zastrašivanje, kao što su tužbe za klevetu usmjerene protiv novinara, čiji je cilj ugroziti ili diskreditirati važnost novinarstva i neovisnosti medija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno poziva na poboljšanje radnih uvjeta novinara jačanjem zaštite radničkih i socijalnih prava albanskih novinara te na donošenje propisa kojima se povećava transparentnost i javno objavljivanje vlasništva nad medijima, izvora financiranja i javnog oglašavanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća da bi svaka revizija zakona o medijima od strane albanskog parlamenta trebala biti u skladu s preporukama Venecijanske komisije i da bi se trebala provoditi na transparentan i uključiv način, uz savjetovanje s medijskim organizacijama, s ciljem poboljšanja slobode medija i samoregulacije te smanjenja koncentracije medija, zlouporabe, vanjskog uplitanja i autocenzure; ponavlja svoju ozbiljnu zabrinutost zbog prethodno predloženog „paketa mjera protiv klevete” i pozdravlja činjenicu da je albanski parlament pokrenuo postupak revizije postojećih zakona u pogledu okvira za borbu protiv klevete; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podsjeća na potrebu za jačanjem istraživačkog novinarstva, provjere činjenica i medijske pismenosti kao sredstva za borbu protiv govora mržnje, dezinformacija i lažnih vijesti; potiče potporu samoregulatornom mehanizmu medija i naglašava potrebu za osiguravanjem nepristranog regulatornog funkcioniranja Tijela za audiovizualne medije; poziva na reformu javne radiotelevizije kako bi se povećala njezina urednička i financijska neovisnost, nepristranost i profesionalnost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da bi novoosnovana Agencija za medije i informiranje trebala povećati transparentnost i decentralizaciju te da ni na koji način ne smije ometati jednak pristup novinara informacijama iz vladinih izvora; poziva vladu da poboljša pristup izvješćivanju i nadzoru njezinog rada putem službenih i formalnih kanala, kao što su tiskovne konferencije i intervjui; |
| --- | --- |

20.

| 21. | potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje i Komisiju da poboljšaju koordinaciju i počnu rješavati dezinformacije i hibridne prijetnje kojima se nastoji ugroziti EU perspektiva tako što će još više strateški istaknuti važnost EU-a za stanovništvo na zapadnom Balkanu; |
| --- | --- |

21.

Temeljna prava

| 22. | potiče relevantna tijela da sustavno i proaktivno sprečavaju, brzo i temeljito istražuju i kazneno gone sve slučajeve govora mržnje na internetu i izvan njega, zločina iz mržnje, verbalnih i fizičkih napada i zastrašivanja, među ostalim protiv novinara, boraca za ljudska prava i pripadnika ranjivih i manjinskih skupina, kao što su pripadnici zajednice LGBTI+ ili Romi, kako bi se zajamčila njihova sigurnost i zaštita; potiče Ured povjerenika za zaštitu od diskriminacije da bude proaktivniji u borbi protiv diskriminirajućeg govora mržnje, posebno protiv LGBTI+ osoba, te da razvije prikupljanje raščlanjenih podataka o tom pitanju; potiče vladu da razmotri definiranje govora mržnje u svojem kaznenom zakonu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja napredak u osiguravanju jednakih mogućnosti i poziva na daljnja poboljšanja u provedbi rodne ravnopravnosti, prava vlasništva, zaštite podataka, prava osoba s invaliditetom i prava manjina u području obrazovanja, jezika, samoodređenja i zaštite kulturne baštine; poziva vlasti da osiguraju jednako postupanje prema pripadnicima manjine LGBTI+ i prema romskoj manjini te da se s pomoću sustavnog i učinkovitog institucijskog pristupa uhvate u koštac s intersekcijskom diskriminacijom s kojom se te skupine suočavaju; pozdravlja donošenje podzakonskog akta o obrazovanju manjina i poziva vladu da brzo donese preostalo provedbeno zakonodavstvo koje se odnosi na okvirni zakon iz 2017. o zaštiti nacionalnih manjina, među ostalim u pogledu samoodređenja i upotrebe manjinskih jezika; potiče vlasti da osiguraju nediskriminirajući pristup obrazovanju i poziva Albaniju da osigura učinkovitu zaštitu prava vlasništva i kulturne baštine svih etničkih i nacionalnih manjina te da manjinske skupine imaju jednake mogućnosti i odgovarajuću zastupljenost u političkom i kulturnom životu, javnim medijima, upravi i pravosuđu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva na daljnje napore kako bi se osiguralo i zaštitilo potpuno uživanje svih ljudskih prava i temeljnih sloboda svih osoba s invaliditetom, koje su bile među najteže pogođenima pandemijom bolesti COVID-19; žali zbog toga što su se tijekom izbora u travnju 2021. osobe s invaliditetom suočile s preprekama pri glasovanju; poziva na ulaganje dodatnih napora za rješavanje problema nasilja nad osobama s invaliditetom, poboljšanje ukupne pristupačnosti (uključujući usluge i informacije) te promicanje zapošljavanja; ističe da je kvaliteta obrazovanja za djecu s invaliditetom, posebno gluhu djecu, i dalje razlog za zabrinutost; napominje da Albanija nije ratificirala Fakultativni protokol uz Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da su izvješća o udvostručenju broja infekcija HIV-om od prošle godine vrlo zabrinjavajuća; podsjeća da je nacionalna strategija za osobe s HIV-om istekla 2020.; poziva vladu da u suradnji s civilnim društvom poduzme odgovarajuće mjere kako bi se rješavao problem sve većeg broja infekcija HIV-om i osigurao pristup zdravstvenoj skrbi najranjivijim osobama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pohvaljuje donošenje novog nacionalnog akcijskog plana za LGBTI+ osobe za razdoblje 2021. – 2027. te potiče potpunu provedbu i odgovarajuće donošenje proračuna preko koordinacijskog i nadzornog tijela koje će ga nadzirati; podsjeća da je potrebno iskorijeniti raširenu diskriminaciju, agresiju i govor mržnje i osigurati jednaka prava LGBTI+ osobama, posebno u pogledu pristupa zdravstvenoj skrbi, obrazovanju, pravosuđu, zapošljavanju i stanovanju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Albaniju da u potpunosti provede preporuke Venecijanske komisije promicanjem sveobuhvatne reforme zemljišnog sektora transparentnom konsolidacijom upisa nekretnina i naknada; |
| --- | --- |

27.

| 28. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog masovnog curenja osobnih podataka; poziva albanske vlasti da poboljšaju prevenciju, osiguraju preuzimanje odgovornosti za zlouporabu podataka i ubrzaju usklađivanje s pravilima EU-a o zaštiti osobnih podataka; |
| --- | --- |

28.

| 29. | prima na znanje napredak postignut u provedbi Istanbulske konvencije; poziva vlasti da pojačaju prevenciju rodno uvjetovanog nasilja i femicida i odgovore na njih, da povećaju financijsku i pravnu potporu za žrtve kao i potporu u pogledu reintegracije te da povećaju financijska sredstva za relevantne ženske nevladine organizacije; ističe da je potrebno unaprijediti kazneni progon slučajeva uznemiravanja, nasilja u obitelji i nasilja nad djecom, među ostalim povećanjem broja policijskih službenika i sudaca koji su osposobljeni u području rodno osjetljivih pitanja; potiče vlasti da poduzmu mjere protiv svih oblika seksualnog zlostavljanja, osobite djece, a posebno djece izbjeglica i migranata te djece s invaliditetom, s obzirom na to da je većina svih slučajeva seksualnog zlostavljanja u Albaniji počinjena nad djevojčicama; također potiče vlasti da ojačaju sustav za praćenje i borbu protiv dječjeg rada i drugih oblika iskorištavanja; konstatira da je potrebno dodatno poboljšati zastupljenost žena u javnim službama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podsjeća da je potrebno stvarno zajamčiti pravo na slobodu mirnog okupljanja, bez proizvoljnih ili diskriminirajućih mjera i napominje da je važno razmotriti navode o neprimjerenom postupanju policije te istražiti i kazneno goniti nerazmjernu uporabu sile; izražava potporu neovisnoj provjeri visokorangiranih policijskih službenika i predlaže da Albanija razmotri uvođenje redovitih provjera integriteta policijskih službenika; poziva na napredak u reformi zatvorskog sustava kako bi se dodatno poboljšali zatvorski uvjeti i postupanje sa zatvorenicima u skladu s preporukama Europskog odbora za sprečavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja; podsjeća da je potrebno suočiti se sa zločinima iz doba komunizma, istražiti prisilne nestanke, kazneno goniti odgovorne te osigurati odštetu preživjelima i njihovim obiteljima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja dugogodišnju dokazanu predanost Albanije prihvatu izbjeglica; podsjeća na obvezu vlasti da osiguraju odgovarajući postupak azila i odgovore na potrebe izbjeglica, tražitelja azila i migranata; poziva EU da pruži veću potporu humanitarnoj pomoći i upravljanju migracijama u toj regiji; pozdravlja odluku Albanije o privremenom prihvatu afganistanskih i ukrajinskih građana koji traže utočište napuštanja svoje zemlje; |
| --- | --- |

31.

Vladavina prava

| 32. | naglašava da su vladavina prava i reforma pravosuđa prava okosnice demokratske preobrazbe i osiguravaju pravnu sigurnost, transparentnost, pristup pravosuđu i nediskriminaciju; potiče Komisiju da provede preporuke iz tematskog izvješća br. 01/2022 Europskog revizorskog suda i da osigura da će se financiranjem EU-a unaprijediti vladavina prava na zapadnom Balkanu, uključujući Albaniju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava obvezu albanskih vlasti da nastave s iskorjenjivanjem korupcije i kriminalnih aktivnosti u svim područjima javnog života, uključujući u postupcima javne nabave i financiranju političkih stranaka; prima na znanje da je od 2016. Albanija pala za 27 mjesta na indeksu percepcije korupcije organizacije Transparency International za 2021.; izražava zabrinutost zbog oslabljenog nadzora i odgovornosti za javnu nabavu i potrošnju za inozemnu pomoć tijekom pandemije te poziva na brzo rješavanje nedostataka; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pohvaljuje stalan napredak u provedbi sveobuhvatne reforme pravosuđa, koja se temelji na ojačanom zakonodavnom okviru i dosad nezabilježenom postupku provjere, koji su nastavili donositi opipljive rezultate; pozdravlja međustranačku potporu kojom se omogućuje Kuvendijeva odluka o produljenju mandata tijela za provjeru do 31. prosinca 2024. i potiče sve strane da ubrzaju dovršetak postupka provjere; ističe potrebu za poduzimanjem potrebnih mjera kako bi se uklonile nuspojave provjere, kao što su dugotrajni postupci, niska stopa rješavanja predmeta i velik broj neriješenih predmeta; pozdravlja ponovnu uspostavu funkcionalnosti Ustavnog suda i Visokog suda, čime bi se trebao poboljšati pristup građana pravosuđu i ubrzati sudski postupci; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća na iznimnu važnost daljnjeg unapređenja i učvršćivanja kapaciteta pravosudnog sustava kako bi se omogućio nepovratan zaokret prema odgovornim, neovisnim i funkcionalnim pravosudnim i upravljačkim institucijama; naglašava da je potrebno osigurati odgovarajuće financijske, tehničke i ljudske resurse te financijsku i operativnu neovisnost pravosudnih institucija i institucija za izvršavanje zakonodavstva; pozdravlja napredak u poboljšanju profesionalnosti, nepristranosti i odgovornosti pravosuđa kako bi se osigurala njegova neovisnost od neprimjerenog utjecaja i rješavao sve veći broj neriješenih predmeta; podsjeća na obvezu jamčenja učinkovitog djelovanja pravosudnih samoupravnih tijela; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja rad Specijalizirane strukture za borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala, među ostalim njezinih sudova u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala; napominje da su potrebni dodatni napori kako bi se povećalo oduzimanje i konfisciranje kriminalne imovine stečene kaznenim djelima povezanima s korupcijom te ostvarili rezultati u predmetima na visokoj razini; žali zbog toga što su osuđujuće presude u predmetima koji uključuju visoke dužnosnike i dalje ograničene, čime se potiče kultura nekažnjavanja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja donošenje deset zakona čiji je cilj daljnje jačanje učinkovitosti pravosudnog sustava i naglašava važnost dodatnih mjera kao što su reorganizacija mreže sudova, novi integrirani sustav upravljanja predmetima i ojačani sustav pravnog obrazovanja; ističe da bi se reformom sudskog sustava u okviru nove pravosudne karte trebala uzeti u obzir mišljenja dionika i socioekonomski uvjeti ranjivih skupina te poboljšati pristup pravosuđu i odgovarajućem pravnom postupku; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava da je važno poduzeti odlučne mjere protiv pranja novca i financiranja terorizma te osigurati dosljedne rezultate kada je riječ o proaktivnim istragama, kaznenom progonu i pravomoćnim presudama za korupciju na visokoj razini i zapljeni imovine stečene kaznenim djelima; potiče brzo uklanjanje nedostataka u razmatranju akcijskog plana Radne skupine za financijsko djelovanje i „preporuka Moneyvala” te potpunu provedbu nedavno izmijenjenog zakonodavstva usklađenog s relevantnim pravilima EU-a; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podsjeća na golem potencijal digitalizacije za služenje pravdi i iskorjenjivanje kriminalnih aktivnosti i sukoba interesa objavljivanjem i provjerom imovine i interesa; poziva vladu da po mogućnosti provede mjere za smanjenje sive ekonomije; |
| --- | --- |

39.

| 40. | potiče Albaniju da se suzdrži od uspostave programa stjecanja državljanstva ulaganjem koji bi mogao predstavljati ozbiljan rizik za sigurnost, pranje novca, korupciju i utaju poreza; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja obnovljeni konstruktivni angažman SAD-a na zapadnom Balkanu, uključujući njegovu usredotočenost na borbu protiv korupcije; u tom kontekstu ističe izvršni nalog SAD-a za sankcioniranje osoba koje doprinose destabilizaciji stanja na zapadnom Balkanu te mjere SAD-a protiv pojedinaca i subjekata zbog teške korupcije koju su počinili; poziva EU da temeljito procijeni moguće usklađivanje s takvim mjerama; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja aktualne napore koji bi trebali dovesti do sustavnih poboljšanja u borbi protiv organiziranog kriminala, uključujući trgovinu ljudima, drogom, vatrenim oružjem i kulturnom i drugom robom, kao i u borbi protiv kiberkriminaliteta, nasilnih kaznenih djela, ekstremizma i terorističkih prijetnji; pohvaljuje aktualnu bilateralnu, regionalnu i međunarodnu suradnju u razbijanju transnacionalnih kriminalnih mreža, uključujući suradnju s agencijama EU-a za pravosuđe i unutarnje poslove, kao što su Europol, Eurojust i Frontex, koja obuhvaća pojačano djelovanje protiv proizvodnje droga i trgovine drogom te nezakonitim oružjem i protiv krijumčara ljudi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe da je Albanija jedina zemlja iz regije koja je potpisala sporazume o suradnji sa svim agencijama EU-a u području pravosuđa i unutarnjih poslova te da je prva samostojna zajednička operacija s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) izvan EU-a realizirana na grčko-albanskoj granici u svibnju 2019.; pohvaljuje činjenicu da je Albanija dopustila tijelima za izvršavanje zakonodavstva država članica EU-a da provode zračni nadzor radi otkrivanja proizvodnje narkotika; preporučuje da Albanija ažurira zakonodavstvo o prekursorima za droge; |
| --- | --- |

43.

| 44. | izražava zabrinutost zbog široke raširenosti vatrenog oružja u Albaniji; naglašava da je potrebno poboljšati standardne postupke i mehanizme za suzbijanje nezakonite trgovine malim i lakim oružjem te pojačati istrage i kazneni progon trgovine takvim oružjem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe ključan doprinos Albanije upravljanju vanjskim granicama Unije i sprečavanju prekograničnog kriminala, što i dalje mora biti prioritet i mora se provoditi uz potpuno poštovanje temeljnih prava sadržanih u primjenjivim međunarodnim i regionalnim zakonima i načelima; |
| --- | --- |

45.

| 46. | napominje da su zemlje zapadnog Balkana i dalje tranzitna ruta za migrante te da velika kretanja izbjeglica, tražitelja azila i migranta predstavljaju golem izazov za tu regiju i države članice EU-a; napominje da se u Albaniji i dalje bilježi sve veći broj dolazaka uglavnom nezakonitih migranata u tranzitu; poziva na ulaganje većih napora za zaštitu migranta u ranjivom položaju, uključujući rješavanjem pitanja krijumčarenja ljudi, posebno maloljetnika bez pratnje; prima na znanje kontinuirano smanjenje neutemeljenih zahtjeva za azil albanskih državljana, što i dalje zahtijeva dodatne napore albanskih vlasti, i ispunjavanje mjerila za liberalizaciju viznog režima; |
| --- | --- |

46.

Socioekonomske reforme

| 47. | ističe da EU financira održiv oporavak nakon potresa i nakon pandemije te podupire aktualne napore za demokratsku, zelenu i digitalnu transformaciju Albanije; pozdravlja potporu EU-a za obnovu, uključujući obnovu škola, vrtića i lokaliteta kulturne baštine, koja je dodijeljena nakon konferencije donatora Together4Albania i koja je uslijedila nakon razornog potresa u studenom 2019.; naglašava potrebu za povećanjem pomoći i financijskih sredstava EU-a za poboljšanje vladavine prava te poticanje održivog zelenog rasta, biološke raznolikosti, inovacija, konkurentnosti, prava vlasništva i zaustavljanje demografskog pada; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ističe da bi pojednostavnjenje i modernizacija poreznog sustava te poboljšano ubiranje poreza olakšali upravljanje javnom potrošnjom i deficitom s obzirom na povećanje cijena energije i hrane; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naglašava da su poboljšano upravljanje, transparentnost, pravna sigurnost, uključenost i socijalni dijalog ključni za poticanje izravnih stranih ulaganja i zadržavanje kvalificiranih radnika; poziva na smisleno uključivanje civilnog društva i drugih relevantnih dionika u raspravu o mjerama politike; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe važnost osnaživanja mladih i pozdravlja činjenicu da je Tirana proglašena Europskom prijestolnicom mladih 2022.; naglašava važnost tog programa za zapadni Balkan jer je to prilika za poticanje vrijednosti europske integracije i dobrosusjedskih odnosa među mladima iz cijele Europe te za promicanje kulturne i jezične raznolikosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | potiče albanske vlasti da smanje rizik od siromaštva i socijalne isključenosti poboljšanjem pristupa socijalnim, obrazovnim i zdravstvenim uslugama, posebno za stanovništvo u nepovoljnom položaju kao što su romske i egipatske zajednice, manjine, osobe s invaliditetom i siromašne osobe; poziva na utvrđivanje minimalnog životnog standarda kao sredstva za smanjenje rizika od siromaštva; žali zbog toga što je 2021. proračun za obrazovanje iznosio samo 2,7 % BDP-a Albanije; poziva da se povećaju ulaganja u modernizaciju obrazovnog sustava kako bi se osigurala njegova kvaliteta i uključivost; |
| --- | --- |

51.

| 52. | apelira na Albaniju da pojača napore za rodnu ravnopravnost i prava žena, među ostalim davanjem prednosti rodno osviještenim politikama i povećanjem suradnje s civilnim društvom, posebno s ženskim organizacijama; poziva zakonodavce u Albaniji da poduzmu korake kako bi se osigurala odgovarajuća zastupljenost žena na svim položajima na kojima se donose odluke te da dodatno rješavaju pitanje manjkave provedbe prava radnica, rodnih stereotipa, rodne neravnoteže i razlike u plaćama radne snage na temelju spola; u tom pogledu pozdravlja prvi kabinet sadašnje vlade u kojem su većinom žene; skreće pozornost na znatne rodne razlike u sudjelovanju na tržištu rada i kvaliteti rada, nedovoljno djelovanje protiv spolnog uznemiravanja na radnom mjestu, diskriminaciju u zakonskim odredbama povezanim s rodiljnim dopustom te nedostatak skrbi o djeci i predškolskih kapaciteta; |
| --- | --- |

52.

| 53. | prepoznaje važnost instrumenta IPA III te Gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan u cilju podupiranja procesa reformi, održive povezivosti, ljudskog kapitala, konkurentnosti i uključivog rasta te za jačanje regionalne i prekogranične suradnje; naglašava da sva ulaganja moraju biti u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma i ciljevima dekarbonizacije EU-a; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podsjeća da IPA III sadrži snažnu uvjetovanost kojom je predviđeno da se financiranje mora prilagoditi ili čak suspendirati u slučaju znatnog nazadovanja ili trajnog nedostatka napretka u području „temeljnih pitanja”, posebno u području vladavine prava i temeljnih prava, uključujući borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala te medijskih sloboda; naglašava da je u interesu sigurnosti EU-a i da je njegova odgovornost zajamčiti da sredstva EU-a ne doprinose korupciji; u tom kontekstu poziva EU i zemlje zapadnog Balkana da poboljšaju prekograničnu pravosudnu suradnju i uspostave okvir za učinkovitu suradnju s Uredom europskog javnog tužitelja, posebno u području sredstava u okviru IPA-e III; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava da je potrebno poboljšati vidljivost i komunikaciju u pogledu financiranja koje Unija pruža Albaniji; u tom pogledu podsjeća na znatnu potporu koju je EU pružio zapadnom Balkanu u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19 i za suzbijanje nastalih gospodarskih posljedica; |
| --- | --- |

55.

Okoliš, energetika i promet

| 56. | snažno potiče vlasti da pojačaju mjere koje se odnose na biološku raznolikost, vodu, zrak, zaštitu klime i regionalno gospodarenje otpadom, među ostalim uz pomoć sveobuhvatnih procjena učinka na okoliš i strateških procjena utjecaja, odgovarajućih javnih savjetovanja, transparentnih postupaka u svim ekološki osjetljivim sektorima i strogog kažnjavanja ekološkog kriminala; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja proglašenje rijeke Vjosa parkom prirode (8) te apelira na albanske vlasti da kao sljedeći korak što prije uspostave Nacionalni park Vjosa (9) koji se prostire cijelom dužinom rijeke, uključujući njezine pritoke sa slobodnim protokom; |
| --- | --- |

57.

| 58. | izražava zabrinutost zbog revizije karte zaštićenih područja, što ne bi smjelo doprinijeti degradaciji okoliša u ugroženim biološki raznolikim obalnim i močvarnim područjima Albanije; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva vlasti da prednost daju praćenju i godišnjem izvješćivanju o onečišćenju zraka, onečišćenju bukom i kvaliteti površinskih voda; napominje da je potrebno redovito obavješćivati stanovništvo o stanju onečišćenja zraka; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva na reviziju nacionalne strategije za gospodarenje otpadom za razdoblje 2018. – 2035., stavljajući naglasak na najsofisticiranije metode recikliranja u skladu sa standardima EU-a; naglašava da je u postrojenjima za spaljivanje potrebno upotrebljavati moderne tehnologije filtriranja dok se ne osmisli potpuna strategija recikliranja kako bi se smanjila opasnost za ljudsko zdravlje i okoliš; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva na ulaganje dodatnih napora u području poljoprivrede i ruralnog razvoja, među ostalim uspostavom čvrstog sustava savjetovanja s različitim interesnim skupinama u ruralnim područjima; naglašava potrebu za razvojem moderne, ekološke, klimatski prihvatljive poljoprivrede malih i srednjih razmjera kojom će se poljoprivrednicima osigurati mogućnost privređivanja za život te zaštititi albanski prirodni resursi i biološka raznolikost; |
| --- | --- |

61.

| 62. | apelira na albanske vlasti da ostvare napredak u provedbi zelenog programa za zapadni Balkan, koji odražava prioritete europskog zelenog plana i Izjavu iz Brda, koja je usvojena na sastanku na vrhu EU-a i zapadnog Balkana održanom 6. listopada 2021. u Brdu kod Kranja; |
| --- | --- |

62.

| 63. | podsjeća da su potrebni znatni napori kako bi se ostvarili ciljevi koji se odnose na učinkovitost, sigurnost, diversifikaciju te ozelenjivanje opskrbe energijom i prometa kroz provedbu Europskog zakona o klimi (10) te na razvoj instrumenata za određivanje cijena ugljika i rješavanje problema energetskog siromaštva; podsjeća na potrebu za povećanjem ekološke održivosti hidroenergije, smanjenjem njezina negativnog učinka i zaustavljanjem njezina razvoja u zaštićenim područjima; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pozdravlja pokretanje paketa ulaganja u iznosu od 3,2 milijarde EUR u okviru Gospodarskog i investicijskog plana EU-a za zapadni Balkan te ističe transformativnu ulogu tih ulaganja; sa zadovoljstvom napominje da će jedan od financiranih projekata biti prva plutajuća solarna elektrana u Albaniji na akumulaciji Vau i Dejës; ponovno potvrđuje ulogu buduće željezničke veze Tirana – Podgorica, interkonekcijskog elektroenergetskog voda Elbasan – Bitola i plinovoda Fier – Vlora u poboljšanju regionalne i transeuropske povezanosti; pozdravlja početak radova na interkonekcijskom vodu sustava za prijenos električne energije Sjeverne Makedonije i Albanije; podsjeća da infrastrukturni projekti, uključujući u luci Durrës, moraju biti u skladu sa standardima EU-a o javnoj nabavi definiranim u Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja ukidanje naknada za roaming među šest država zapadnog Balkana; potiče sve relevantne strane da u pregovorima dogovore plan koji bi doveo do eventualnog ukidanja naknada za roaming između Albanije i država članica EU-a; |
| --- | --- |

65.

Vanjska politika i sigurnost

| 66. | pohvaljuje činjenicu da je Albanija i dalje pouzdan i predan partner u vanjskoj politici, potpuno usklađen s vanjskom, sigurnosnom i obrambenom politikom EU-a te da aktivno doprinosi misijama i operacijama EU-a za upravljanje krizama; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pohvaljuje snažnu reakciju Albanije i brzo priklanjanje EU-u u sankcioniranju Ruske Federacije i njezina političkog vodstva zbog agresije na Ukrajinu, uključujući zabranu ulaska u njezin zračni prostor; pozdravlja njezino kontinuirano i potpuno usklađivanje s restriktivnim mjerama EU-a; |
| --- | --- |

67.

| 68. | naglašava da Albanija kao članica NATO-a daje ključan doprinos zaštiti vanjskih granica EU-a i poziva EU da poveća svoju potporu sigurnosti granica u toj regiji; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja predanost te zemlje solidarnosti i multilateralizmu, među ostalim kroz njezino članstvo u Vijeću sigurnosti UN-a u razdoblju 2022. – 2023.; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva EU da kritički procijeni povijesno važne sigurnosne implikacije za stabilnost i jedinstvo na europskom kontinentu i na zapadnom Balkanu u kontekstu ruske agresije na Ukrajinu; potiče države članice da pokažu europsko jedinstvo i da službeno započnu pristupne pregovore sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, uzimajući u obzir geopolitičke posljedice i njihovo ispunjavanje službenih kriterija; |
| --- | --- |

70.

| 71. | podsjeća da zlonamjerni strani akteri često iskorištavaju etničke napetosti na zapadnom Balkanu, pa i u Albaniji, te među ostalim testiraju tehnike za manipulaciju informacijama i hibridno ratovanje u cilju potkopavanja EU-a; preporučuje da EU i Albanija i dalje razmjenjuju najbolje prakse i koordiniraju mjere u vezi sa stranim uplitanjem i dezinformacijama; naglašava da EU i Sjedinjene Američke Države trebaju ojačati svoje partnerstvo i koordinaciju na zapadnom Balkanu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva albansku vladu da nastavi promicati dobrosusjedske odnose i jačati uključivu regionalnu integraciju kojom se uspostavlja jednaka suradnja među svih šest zemalja, uz daljnje jačanje usklađenosti sa standardima i pravnom stečevinom EU-a provedbom i razvojem zajedničkog regionalnog tržišta, te da se pritom oslanja na postignuća regionalnog gospodarskog prostora u jačanju regionalne povezanosti i integracije; pozdravlja činjenicu da je Albanija donijela dodatne protokole uz Srednjoeuropski ugovor o slobodnoj trgovini; |
| --- | --- |

72.

o

o o

| 73. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te predsjedniku, Vladi i parlamentu Republike Albanije. |
| --- | --- |

73.

---

(1)  SL L 107, 28.4.2009., str. 166.

(2)  SL L 330, 20.9.2021., str. 1.

(3)  SL C 202, 28.5.2021., str. 86.

(4)  SL C 362, 8.9.2021., str. 129.

(5)  SL C 425, 20.10.2021., str. 28.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0506.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0064.

(8)  Uvrštena u kategoriju IV.: Područje upravljanja staništima/vrstama Međunarodne unije za očuvanje prirode (IUCN).

(9)  IUCN kategorija II: Nacionalni park.

(10)  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

---

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 479/57 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 479/57

---

P9_TA(2022)0215

Kazneni progon pripadnika oporbe i pritvaranje sindikalnih vođa u Bjelarusu

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o kaznenom progonu pripadnika oporbe i pritvaranju sindikalnih vođa u Bjelarusu (2022/2664(RSP))

(2022/C 479/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Bjelarusu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Bjelarusu,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 21. i 22. listopada 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 21. i 22. listopada 2021.,

| — | uzimajući u obzir izjave potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Bjelarusu, posebno one od 10. studenoga 2021. o stanju na granicama Europske unije i 28. veljače 2022. o ustavnom referendumu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Bjelarusu, posebno one od 10. studenoga 2021. o stanju na granicama Europske unije i 28. veljače 2022. o ustavnom referendumu,

| — | uzimajući u obzir izvješće Vijeća UN-a za ljudska prava 49/26 usvojenu 4. ožujka 2022. o stanju ljudskih prava u Bjelarusu uoči predsjedničkih izbora 2020. i nakon njih, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Vijeća UN-a za ljudska prava 49/26 usvojenu 4. ožujka 2022. o stanju ljudskih prava u Bjelarusu uoči predsjedničkih izbora 2020. i nakon njih,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i sve konvencije o ljudskim pravima čiji je potpisnik i Bjelarus, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i sve konvencije o ljudskim pravima čiji je potpisnik i Bjelarus,

| — | uzimajući u obzir preambulu Statuta Međunarodne organizacije rada (ILO) o potrebi za priznavanjem načela slobode udruživanja, Konvenciju Međunarodne organizacije rada o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje te Konvenciju Međunarodne organizacije rada o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preambulu Statuta Međunarodne organizacije rada (ILO) o potrebi za priznavanjem načela slobode udruživanja, Konvenciju Međunarodne organizacije rada o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje te Konvenciju Međunarodne organizacije rada o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje,

| — | uzimajući u obzir članke 36. i 41. Ustava Republike Bjelarusa u pogledu slobode udruživanja i prava na osnivanje sindikata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 36. i 41. Ustava Republike Bjelarusa u pogledu slobode udruživanja i prava na osnivanje sindikata,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 29. travnja 2022. o novim represivnim mjerama u Bjelarusu kojima se proširuje područje primjene smrtne kazne, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 29. travnja 2022. o novim represivnim mjerama u Bjelarusu kojima se proširuje područje primjene smrtne kazne,

| — | uzimajući u obzir izvješće Anaïs Marin, posebne izvjestiteljice UN-a o stanju ljudskih prava u Bjelarusu, koje je 4. svibnja 2021. podnijela Vijeću UN-a za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Anaïs Marin, posebne izvjestiteljice UN-a o stanju ljudskih prava u Bjelarusu, koje je 4. svibnja 2021. podnijela Vijeću UN-a za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir izjavu skupine G7 od 14. svibnja 2022. o ruskom ratu protiv Ukrajine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu skupine G7 od 14. svibnja 2022. o ruskom ratu protiv Ukrajine,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da Lukašenkin režim u Bjelarusu izravno omogućuje rusku vojnu agresiju protiv Ukrajine, među ostalim dopuštajući Rusiji da napadne Ukrajinu, uključujući lansiranjem balističkih projektila s bjeloruskog teritorija, omogućujući razmještanje i prijevoz ruskog vojnog osoblja, skladištenje i prijevoz vojne opreme i oružja, uključujući teško oružje, dopuštanjem ruskim vojnim zrakoplovima da lete preko bjeloruskog zračnog prostora u Ukrajinu i osiguravanjem mjesta za opskrbu; |
| --- | --- |

A.

budući da Lukašenkin režim u Bjelarusu izravno omogućuje rusku vojnu agresiju protiv Ukrajine, među ostalim dopuštajući Rusiji da napadne Ukrajinu, uključujući lansiranjem balističkih projektila s bjeloruskog teritorija, omogućujući razmještanje i prijevoz ruskog vojnog osoblja, skladištenje i prijevoz vojne opreme i oružja, uključujući teško oružje, dopuštanjem ruskim vojnim zrakoplovima da lete preko bjeloruskog zračnog prostora u Ukrajinu i osiguravanjem mjesta za opskrbu;

| B. | budući da je 27. veljače 2022. Bjelarus u represivnom ozračju održao takozvani ustavni referendum na kojem je odobren novi ustav, kojim je narušena neutralnost Bjelarusa, ukinut njegov nenuklearni status i predsjedniku odobren cjeloživotni imunitet od kaznenog progona kad prestane obavljati dužnost; |
| --- | --- |

B.

budući da je 27. veljače 2022. Bjelarus u represivnom ozračju održao takozvani ustavni referendum na kojem je odobren novi ustav, kojim je narušena neutralnost Bjelarusa, ukinut njegov nenuklearni status i predsjedniku odobren cjeloživotni imunitet od kaznenog progona kad prestane obavljati dužnost;

| C. | budući da je EU 2. prosinca 2021. donio peti paket sankcija protiv Bjelarusa zbog stalnog kršenja ljudskih prava i instrumentalizacije migranata; |
| --- | --- |

C.

budući da je EU 2. prosinca 2021. donio peti paket sankcija protiv Bjelarusa zbog stalnog kršenja ljudskih prava i instrumentalizacije migranata;

| D. | budući da je EU 2022. donio niz mjera kao odgovor na sudjelovanje Bjelarusa u ničim izazvanoj, neopravdanoj i nezakonitoj ratnoj agresiji Rusije protiv Ukrajine, uključujući pojedinačne i gospodarske sankcije; |
| --- | --- |

D.

budući da je EU 2022. donio niz mjera kao odgovor na sudjelovanje Bjelarusa u ničim izazvanoj, neopravdanoj i nezakonitoj ratnoj agresiji Rusije protiv Ukrajine, uključujući pojedinačne i gospodarske sankcije;

| E. | budući da su susjedne države članice Poljska, Latvija i Litva izložene obliku hibridnog ratovanja zbog nezakonitih prelazaka vanjskih granica EU-a uz potporu bjeloruske države, čiji je cilj daljnje zastrašivanje i destabilizacija EU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da su susjedne države članice Poljska, Latvija i Litva izložene obliku hibridnog ratovanja zbog nezakonitih prelazaka vanjskih granica EU-a uz potporu bjeloruske države, čiji je cilj daljnje zastrašivanje i destabilizacija EU-a;

| F. | budući da je 4. svibnja 2022. Vijeće Republike odobrilo izmjenu članka 289. Kaznenog zakona kojom je uvedena smrtna kazna za „teroristička djela u pokušaju”, što se suprotstavlja globalnim težnjama o ukidanju smrtne kazne, dok je više od 30 političkih zatvorenika u skladu s tom odredbom Kaznenog zakona optuženo ili osuđeno na dugotrajne zatvorske kazne, a protiv drugih predstavnika demokratske oporbe ili političkih aktivista izdane su tjeralice na temelju optužbi za „terorizam”; budući da je Bjelarus jedina zemlja u Europi u kojoj se i dalje primjenjuje smrtna kazna; |
| --- | --- |

F.

budući da je 4. svibnja 2022. Vijeće Republike odobrilo izmjenu članka 289. Kaznenog zakona kojom je uvedena smrtna kazna za „teroristička djela u pokušaju”, što se suprotstavlja globalnim težnjama o ukidanju smrtne kazne, dok je više od 30 političkih zatvorenika u skladu s tom odredbom Kaznenog zakona optuženo ili osuđeno na dugotrajne zatvorske kazne, a protiv drugih predstavnika demokratske oporbe ili političkih aktivista izdane su tjeralice na temelju optužbi za „terorizam”; budući da je Bjelarus jedina zemlja u Europi u kojoj se i dalje primjenjuje smrtna kazna;

| G. | budući da su bjeloruske vlasti zatvorile najmanje 275 organizacija civilnog društva i organizacija za ljudska prava te blokirale nekoliko neovisnih medijskih kuća zbog ratnog izvješćivanja navodeći širenje „ekstremističkih materijala” i „lažnih informacija”; budući da je 5. travnja 2022. bjeloruski glavni tužitelj izjavio da je internetska stranica organizacije Human Rights Watch blokirana; budući da je Aljaksandar Lukašenka proširio svoju kampanju protiv aktivista za ljudska prava i novinara zatvaranjem Andreja Pačobuta, istaknutog novinara i aktivista za prava poljske manjine, koji je žrtva propagandne kampanje temeljene na lažnom prikazu povijesti; budući da se više od 60 medijskih predstavnika kazneno progoni; budući da je njih 26 iza rešetaka; |
| --- | --- |

G.

budući da su bjeloruske vlasti zatvorile najmanje 275 organizacija civilnog društva i organizacija za ljudska prava te blokirale nekoliko neovisnih medijskih kuća zbog ratnog izvješćivanja navodeći širenje „ekstremističkih materijala” i „lažnih informacija”; budući da je 5. travnja 2022. bjeloruski glavni tužitelj izjavio da je internetska stranica organizacije Human Rights Watch blokirana; budući da je Aljaksandar Lukašenka proširio svoju kampanju protiv aktivista za ljudska prava i novinara zatvaranjem Andreja Pačobuta, istaknutog novinara i aktivista za prava poljske manjine, koji je žrtva propagandne kampanje temeljene na lažnom prikazu povijesti; budući da se više od 60 medijskih predstavnika kazneno progoni; budući da je njih 26 iza rešetaka;

| H. | budući da je predsjednički kandidat Viktar Babarika 6. srpnja 2021. osuđen na 14 godina zatvora, a voditeljica njegove predsjedničke kampanje i dobitnica Nagrade Saharov za slobodu mišljenja Europskog parlamenta za 2020. Marija Kaljesnjikava i njezin odvjetnik Maksim Znak osuđeni su na 11 odnosno 10 godina zatvora; |
| --- | --- |

H.

budući da je predsjednički kandidat Viktar Babarika 6. srpnja 2021. osuđen na 14 godina zatvora, a voditeljica njegove predsjedničke kampanje i dobitnica Nagrade Saharov za slobodu mišljenja Europskog parlamenta za 2020. Marija Kaljesnjikava i njezin odvjetnik Maksim Znak osuđeni su na 11 odnosno 10 godina zatvora;

| I. | budući da su 14. prosinca 2021. vodeći bjeloruski pripadnici oporbe Sjargej Cihanouski i Mikalaj Statkevič, dobitnici Nagrade Saharov za slobodu mišljenja koju im je 2020. dodijelio Europski parlament, Igar Losik, Arcjom Sakau, Uladzimir Ciganovič i Dzmitrij Papou osuđeni na duge zatvorske kazne na temelju izmišljenih optužbi za pokušaj preuzimanja vlasti, poticanje mržnje i društvenih nemira te ekstremizam; budući da je Sjargej Cihanouski, uhićen u svibnju 2020. nakon što je najavio da će se kandidirati za predsjednika kao protukandidat dugogodišnjem bjeloruskom diktatoru Aljaksandru Lukašenki te otada u pritvoru, osuđen na 18 godina zatvora; budući da je Mikalaj Statkevič, politički veteran na čelu neregistrirane političke stranke Narodnaja Hramada koji se kandidirao na predsjedničkim izborima 2010., osuđen na 14 godina zatvora, a Igar Losik i Uladzimir Ciganovič na 15 te Arcjom Sakau i Dzmitrij Papou na 16 godina zatvora na temelju sličnih izmišljenih optužbi; |
| --- | --- |

I.

budući da su 14. prosinca 2021. vodeći bjeloruski pripadnici oporbe Sjargej Cihanouski i Mikalaj Statkevič, dobitnici Nagrade Saharov za slobodu mišljenja koju im je 2020. dodijelio Europski parlament, Igar Losik, Arcjom Sakau, Uladzimir Ciganovič i Dzmitrij Papou osuđeni na duge zatvorske kazne na temelju izmišljenih optužbi za pokušaj preuzimanja vlasti, poticanje mržnje i društvenih nemira te ekstremizam; budući da je Sjargej Cihanouski, uhićen u svibnju 2020. nakon što je najavio da će se kandidirati za predsjednika kao protukandidat dugogodišnjem bjeloruskom diktatoru Aljaksandru Lukašenki te otada u pritvoru, osuđen na 18 godina zatvora; budući da je Mikalaj Statkevič, politički veteran na čelu neregistrirane političke stranke Narodnaja Hramada koji se kandidirao na predsjedničkim izborima 2010., osuđen na 14 godina zatvora, a Igar Losik i Uladzimir Ciganovič na 15 te Arcjom Sakau i Dzmitrij Papou na 16 godina zatvora na temelju sličnih izmišljenih optužbi;

| J. | budući da sindikati imaju temeljnu ulogu u jamčenju pravilnog funkcioniranja demokracije, zastupljenosti građana i radnika te u obrani njihovih prava; |
| --- | --- |

J.

budući da sindikati imaju temeljnu ulogu u jamčenju pravilnog funkcioniranja demokracije, zastupljenosti građana i radnika te u obrani njihovih prava;

| K. | budući da je 19. travnja 2022. uhićeno najmanje 18 sindikalnih vođa i predstavnika nezavisnog sindikalnog pokreta Bjelarusa te su optuženi u skladu s člankom 342. Kaznenog zakona u vezi s organizacijom i pripremom radnji kojima se ozbiljno krši javni red ili aktivnim sudjelovanjem u takvim radnjama, što dovodi do uhićenja, oduzimanja slobode na dvije do pet godina ili do kazne zatvora do četiri godine; budući da su među uhićenima Aljaksandar Jarašuk, predsjednik bjeloruskog Kongresa demokratskih sindikata (BKDP), koji je također potpredsjednik Međunarodne konfederacije sindikata i član Upravnog tijela ILO-a, Sjargej Antusevič, potpredsjednik BKDP-a, Aleh Padalinski, međunarodni tajnik BKDP-a, Alena Jaskova, odvjetnica BKDP-a i Mikalaj Šarah, predsjednik Bjeloruskog sindikata slobodne trgovine; |
| --- | --- |

K.

budući da je 19. travnja 2022. uhićeno najmanje 18 sindikalnih vođa i predstavnika nezavisnog sindikalnog pokreta Bjelarusa te su optuženi u skladu s člankom 342. Kaznenog zakona u vezi s organizacijom i pripremom radnji kojima se ozbiljno krši javni red ili aktivnim sudjelovanjem u takvim radnjama, što dovodi do uhićenja, oduzimanja slobode na dvije do pet godina ili do kazne zatvora do četiri godine; budući da su među uhićenima Aljaksandar Jarašuk, predsjednik bjeloruskog Kongresa demokratskih sindikata (BKDP), koji je također potpredsjednik Međunarodne konfederacije sindikata i član Upravnog tijela ILO-a, Sjargej Antusevič, potpredsjednik BKDP-a, Aleh Padalinski, međunarodni tajnik BKDP-a, Alena Jaskova, odvjetnica BKDP-a i Mikalaj Šarah, predsjednik Bjeloruskog sindikata slobodne trgovine;

| L. | budući da su u zadnja dva mjeseca napadi na sindikalne aktiviste i vođe učestali, prvenstveno zbog toga što su mnogi od njih podigli glas protiv bjeloruske potpore ruskoj agresiji na Ukrajinu, kao i zbog njihove dugogodišnje potpore demokraciji i protivljenja Lukašenkinu režimu; budući da je posljednji napad na nezavisni sindikalni pokret izvršen 19. travnja 2022.; budući da je izvršen pretres ureda BKDP-a i ureda njegovih podružnica – Bjeloruskog sindikata slobodne trgovine, Sindikata trgovaca metalima i Bjeloruskog sindikata radnika u radijskoj i elektroničkoj industriji (REP) – u Minsku i susjednim regijama, kao i privatnih domova sindikalnih vođa i aktivista; |
| --- | --- |

L.

budući da su u zadnja dva mjeseca napadi na sindikalne aktiviste i vođe učestali, prvenstveno zbog toga što su mnogi od njih podigli glas protiv bjeloruske potpore ruskoj agresiji na Ukrajinu, kao i zbog njihove dugogodišnje potpore demokraciji i protivljenja Lukašenkinu režimu; budući da je posljednji napad na nezavisni sindikalni pokret izvršen 19. travnja 2022.; budući da je izvršen pretres ureda BKDP-a i ureda njegovih podružnica – Bjeloruskog sindikata slobodne trgovine, Sindikata trgovaca metalima i Bjeloruskog sindikata radnika u radijskoj i elektroničkoj industriji (REP) – u Minsku i susjednim regijama, kao i privatnih domova sindikalnih vođa i aktivista;

| M. | budući da su bjeloruske državne vlasti 17. svibnja 2022. uhitile Maksima Pazniakoua; budući da su 13. svibnja 2022., predstavnici Vijeća BKDP-a izabrali Maksima Pazniakoua (predsjednika bjeloruskog nezavisnog sindikata rudara i radnika u kemijskoj industriji) za potpredsjednika BKDP-a, čime je u skladu sa statutom postao vršitelj dužnosti predsjednika BKDP-a; budući da je 13. svibnja 2022. Vijeće BKDP-a sastavilo izjavu za javnost u kojoj je opet osudilo uhićenje svojih kolega i, u izjavi koju je Maksim Pazniakou potpisao i koja je objavljena 16. svibnja 2022., najavilo da će BKDP nastaviti s radom unatoč tim uhićenjima; |
| --- | --- |

M.

budući da su bjeloruske državne vlasti 17. svibnja 2022. uhitile Maksima Pazniakoua; budući da su 13. svibnja 2022., predstavnici Vijeća BKDP-a izabrali Maksima Pazniakoua (predsjednika bjeloruskog nezavisnog sindikata rudara i radnika u kemijskoj industriji) za potpredsjednika BKDP-a, čime je u skladu sa statutom postao vršitelj dužnosti predsjednika BKDP-a; budući da je 13. svibnja 2022. Vijeće BKDP-a sastavilo izjavu za javnost u kojoj je opet osudilo uhićenje svojih kolega i, u izjavi koju je Maksim Pazniakou potpisao i koja je objavljena 16. svibnja 2022., najavilo da će BKDP nastaviti s radom unatoč tim uhićenjima;

| N. | budući da se u posljednje vrijeme progon nezavisnih sindikata i sindikalnih vođa provodi sustavno, što je primjer aktualne protusindikalne kampanje u Bjelarusu, kako je Parlament naglasio i u svojoj rezoluciji od 7. listopada 2021.; |
| --- | --- |

N.

budući da se u posljednje vrijeme progon nezavisnih sindikata i sindikalnih vođa provodi sustavno, što je primjer aktualne protusindikalne kampanje u Bjelarusu, kako je Parlament naglasio i u svojoj rezoluciji od 7. listopada 2021.;

| O. | budući da je nekoliko sindikalista i dalje u pritvoru, među kojima su predsjednik i potpredsjednik vodeće nezavisne sindikalne konfederacije BKDP, te da imaju samo ograničenu pravnu zaštitu i nemaju pristupa članovima obitelji ili sindikalnim kolegama; budući da pritvorenicima nije dozvoljeno vidjeti svoje obitelji ili sindikalne kolege te da njihova sigurnost, zdravlje i psihološka dobrobit i dalje izazivaju veliku zabrinutost; |
| --- | --- |

O.

budući da je nekoliko sindikalista i dalje u pritvoru, među kojima su predsjednik i potpredsjednik vodeće nezavisne sindikalne konfederacije BKDP, te da imaju samo ograničenu pravnu zaštitu i nemaju pristupa članovima obitelji ili sindikalnim kolegama; budući da pritvorenicima nije dozvoljeno vidjeti svoje obitelji ili sindikalne kolege te da njihova sigurnost, zdravlje i psihološka dobrobit i dalje izazivaju veliku zabrinutost;

| P. | budući da nezavisni sindikalni pokret u Bjelarusu već dugi niz godina trpi ozbiljne napade; budući da su prostorije sindikata pod nadzorom, da su aktivisti za radnička prava izloženi uznemiravanju, nezakonitim otpuštanjima i uhićenjima, a članove sindikata zastrašuje se ne bi li dali ostavke; budući da su privatni domovi vođa i članova pretreseni i da je KGB (Komitet Gosudarstvennoy Bezopasnosti – bjeloruski Odbor za državnu sigurnost) nedavno neke sindikate proglasio „ekstremističkim skupinama”, uključujući klasifikaciju REP-a kao terorističke organizacije 7. travnja 2022.; |
| --- | --- |

P.

budući da nezavisni sindikalni pokret u Bjelarusu već dugi niz godina trpi ozbiljne napade; budući da su prostorije sindikata pod nadzorom, da su aktivisti za radnička prava izloženi uznemiravanju, nezakonitim otpuštanjima i uhićenjima, a članove sindikata zastrašuje se ne bi li dali ostavke; budući da su privatni domovi vođa i članova pretreseni i da je KGB (Komitet Gosudarstvennoy Bezopasnosti – bjeloruski Odbor za državnu sigurnost) nedavno neke sindikate proglasio „ekstremističkim skupinama”, uključujući klasifikaciju REP-a kao terorističke organizacije 7. travnja 2022.;

| Q. | budući da su bjeloruske vlasti u rafinerijama nafte Grodno Azot, Naftan i Mazir ukinule pravni status organizacijama bjeloruskog nezavisnog sindikata (član BKDP-a), zbog čega su radnici još manje zastupljeni i zaštićeni; budući da je predsjednica neovisnog sindikata u rafineriji nafte OJSC Naftan Olga Britikova osuđena peti put zaredom; |
| --- | --- |

Q.

budući da su bjeloruske vlasti u rafinerijama nafte Grodno Azot, Naftan i Mazir ukinule pravni status organizacijama bjeloruskog nezavisnog sindikata (član BKDP-a), zbog čega su radnici još manje zastupljeni i zaštićeni; budući da je predsjednica neovisnog sindikata u rafineriji nafte OJSC Naftan Olga Britikova osuđena peti put zaredom;

| R. | budući da nezavisni bjeloruski sindikalni pokret već dugo predvodi borbu za demokraciju i dijalog u Bjelarusu; budući da će pritvaranje sindikalnih vođa utjecati na ostvarivanje sindikalnih prava u Bjelarusu i imati odvraćajući učinak na radnike; |
| --- | --- |

R.

budući da nezavisni bjeloruski sindikalni pokret već dugo predvodi borbu za demokraciju i dijalog u Bjelarusu; budući da će pritvaranje sindikalnih vođa utjecati na ostvarivanje sindikalnih prava u Bjelarusu i imati odvraćajući učinak na radnike;

| S. | budući da režim u Minsku kontinuirano kazneno goni građane na političkoj osnovi, među ostalim zbog proturatnih prosvjeda, te budući da se mirni prosvjednici i dalje pritvaraju te su nametnuta proizvoljna pritvaranja zbog isticanja bijelo-crveno-bijelih simbola, među ostalim u privatnim domovima i na privatnim posjedima; budući da se prema podacima Centra za ljudska prava Viasna od svibnja 2022. oko 1 200 osoba u Bjelarusu smatra političkim zatvorenicima; budući da je od kolovoza 2020. pritvoreno više od 40 000 osoba, a protiv bjeloruskih građana podignuto više od 5 500 kaznenih prijava, dok protiv osoba koje su odgovorne za sustavna kršenja ljudskih prava ili su u njima sudjelovale nije podnesena nijedna kaznena prijava; |
| --- | --- |

S.

budući da režim u Minsku kontinuirano kazneno goni građane na političkoj osnovi, među ostalim zbog proturatnih prosvjeda, te budući da se mirni prosvjednici i dalje pritvaraju te su nametnuta proizvoljna pritvaranja zbog isticanja bijelo-crveno-bijelih simbola, među ostalim u privatnim domovima i na privatnim posjedima; budući da se prema podacima Centra za ljudska prava Viasna od svibnja 2022. oko 1 200 osoba u Bjelarusu smatra političkim zatvorenicima; budući da je od kolovoza 2020. pritvoreno više od 40 000 osoba, a protiv bjeloruskih građana podignuto više od 5 500 kaznenih prijava, dok protiv osoba koje su odgovorne za sustavna kršenja ljudskih prava ili su u njima sudjelovale nije podnesena nijedna kaznena prijava;

| T. | budući da je kazneni progon ozbiljan oblik represije te je i dalje neselektivan i raširen u Bjelarusu; budući da je pravosuđe postalo učinkovit instrument za suzbijanje prava i sloboda u Bjelarusu, pri čemu suci aktivno sudjeluju u represiji; budući da se izmišljeni dokazi ne podvrgavaju objektivnoj kritičkoj ocjeni, da se nedemokratsko zakonodavstvo slijepo primjenjuje i da se optuženicima selektivno određuje najstroža moguća kazna; budući da se raširenim nekažnjavanjem kršenja ljudskih prava produbljuje očajan položaj bjeloruskog naroda; |
| --- | --- |

T.

budući da je kazneni progon ozbiljan oblik represije te je i dalje neselektivan i raširen u Bjelarusu; budući da je pravosuđe postalo učinkovit instrument za suzbijanje prava i sloboda u Bjelarusu, pri čemu suci aktivno sudjeluju u represiji; budući da se izmišljeni dokazi ne podvrgavaju objektivnoj kritičkoj ocjeni, da se nedemokratsko zakonodavstvo slijepo primjenjuje i da se optuženicima selektivno određuje najstroža moguća kazna; budući da se raširenim nekažnjavanjem kršenja ljudskih prava produbljuje očajan položaj bjeloruskog naroda;

| U. | budući da je ispitivanjem koje je proveo Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava utvrđeno da su pojedinci ciljano bili predmet nepotrebne ili nerazmjerne uporabe sile, uhićenja, pritvaranja, uključujući pritvaranje u izolaciji, mučenja ili zlostavljanja, silovanja, seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja te sustavnog uskraćivanja pravičnog postupka i prava na pošteno suđenje; budući da je tisuće građana Bjelarusa prisiljeno ili na neki drugi način primorano napustiti domovinu i potražiti sigurnost u inozemstvu; |
| --- | --- |

U.

budući da je ispitivanjem koje je proveo Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava utvrđeno da su pojedinci ciljano bili predmet nepotrebne ili nerazmjerne uporabe sile, uhićenja, pritvaranja, uključujući pritvaranje u izolaciji, mučenja ili zlostavljanja, silovanja, seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja te sustavnog uskraćivanja pravičnog postupka i prava na pošteno suđenje; budući da je tisuće građana Bjelarusa prisiljeno ili na neki drugi način primorano napustiti domovinu i potražiti sigurnost u inozemstvu;

| V. | budući da je 6. svibnja 2022. bjeloruski sud osudio Sofiju Sapegu, rusku državljanku i studenticu Europskog sveučilišta za humanističke znanosti, koja je pritvorena nakon što je komercijalni zrakoplov kojim je letjela između dvaju glavnih gradova EU-a lani prisilno prizemljen u Bjelarusu, na šest godina zatvora zbog poticanja društvene mržnje; |
| --- | --- |

V.

budući da je 6. svibnja 2022. bjeloruski sud osudio Sofiju Sapegu, rusku državljanku i studenticu Europskog sveučilišta za humanističke znanosti, koja je pritvorena nakon što je komercijalni zrakoplov kojim je letjela između dvaju glavnih gradova EU-a lani prisilno prizemljen u Bjelarusu, na šest godina zatvora zbog poticanja društvene mržnje;

| W. | budući da je Bjelarus pokrenuo komercijalnu upotrebu bjeloruske nuklearne elektrane u Astravjecu, a da pritom nije u obzir uzeo sve sigurnosne preporuke iz izvješća EU-a iz 2018. o testiranju otpornosti na stres; budući da bjeloruska strana nije transparentna i da ne pruža pouzdane informacije o onome što se zbiva u nuklearnoj elektrani, što potvrđuje da postrojenje nije sigurno i da predstavlja ozbiljan rizik za nuklearnu sigurnost građanima Bjelarusa, susjednih zemalja i čitave Europe; |
| --- | --- |

W.

budući da je Bjelarus pokrenuo komercijalnu upotrebu bjeloruske nuklearne elektrane u Astravjecu, a da pritom nije u obzir uzeo sve sigurnosne preporuke iz izvješća EU-a iz 2018. o testiranju otpornosti na stres; budući da bjeloruska strana nije transparentna i da ne pruža pouzdane informacije o onome što se zbiva u nuklearnoj elektrani, što potvrđuje da postrojenje nije sigurno i da predstavlja ozbiljan rizik za nuklearnu sigurnost građanima Bjelarusa, susjednih zemalja i čitave Europe;

| 1. | ponovno potvrđuje svoju solidarnost s bjeloruskim narodom koji se, riskirajući svoju slobodu, a sve češće i svoj život, i dalje zalaže za suvereni, slobodan i demokratski Bjelarus te zahtijeva da se trenutačno i bezuvjetno puste na slobodu svi politički zatvorenici i sve osobe koje su proizvoljno pritvorene, uhićene ili osuđene iz politički motiviranih razloga te da se sve optužbe protiv njih odbace, kao i da se u potpunosti rehabilitiraju te da im se pruži financijska naknada za štetu nanesenu nezakonitim pritvaranjem; zahtijeva okončanje državnog nasilja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | osuđuje sustavnu represiju Lukašenkina režima nad civilima, koji je od ukradenih izbora 9. kolovoza 2020. natjerao tisuće bjeloruskih državljana da pobjegnu iz zemlje; ponavlja da aktualna kampanja sustavne represije i prisilnog raseljavanja civila predstavlja teško kršenje ljudskih prava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva da se pod međunarodnim nadzorom Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju u Europi (OESS) organiziraju novi, slobodni i pošteni izbori; podsjeća na to da Europska unija i njezine države članice nisu priznale rezultate predsjedničkih izbora održanih 2020. zbog golemog falsificiranja i krivotvorenja te da nisu priznale Aljaksandra Lukašenku za predsjednika Bjelarusa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća Bjelarus na njegove obveze u okviru međunarodnog prava o ljudskim pravima i ustraje na potrebi da se u Bjelarusu zajamče temeljne slobode i ljudska prava, vladavina prava i funkcionalno neovisno pravosuđe; apelira na bjeloruske vlasti da u potpunosti surađuju s relevantnim međunarodnim tijelima kao što su Ured Visokog povjerenika za ljudska prava, OESS i ILO, među ostalim tako što će im omogućiti neometani pristup i provesti njihove preporuke, te da poštuju svoje obveze u skladu s nacionalnim i međunarodnim pravom; ustraje na tome da je potrebno okončati sve vrste represije, progona, zlostavljanja, seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja, prisilnih nestanaka i mučenja; poziva na okončanje diskriminacije žena i ranjivih skupina, uključujući osobe s invaliditetom i pripadnike LGBTQI zajednice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | osuđuje činjenicu da se politički motivirana suđenja održavaju iza zatvorenih vrata i bez pravičnog pravnog postupka, čime ta zemlja krši međunarodne dužnosti i obveze, a što je rezultiralo teškim i neopravdanim kaznama izrečenima oporbenim vođama, posebno Sjargeju Cihanouskom, Mikalaju Statkeviču, Viktaru Babariki, Mariji Kaljesnjikavoj, Maksimu Znaku, Igaru Losiku, Arcjomu Sakau, Uladzimiru Ciganoviču i Dzmitriju Papou; konstatira nehumane uvjete u bjeloruskim zatvorima, uključujući fizičko i psihološko zlostavljanje te prenapučene i nehigijenske ćelije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju i države članice da podupru i zaštite borce za ljudska prava i civilno društvo u Bjelarusu, koji će se suočiti s ozbiljnom represijom, uključujući izdavanjem hitnih viza za izlazak iz Bjelarusa ako to bude potrebno; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva bjeloruske vlasti da smjesta i bezuvjetno oslobode sve sindikalne vođe i predstavnike koji su pritvoreni i da odbace sve optužnice protiv njih; traži da se stane na kraj zastrašivanju nezavisnih sindikalnih vođa i aktivista te ometanju funkcioniranja nezavisnih sindikata u Bjelarusu; inzistira na tome da bjeloruske vlasti moraju ukloniti sve pravne i praktične prepreke organiziranju nezavisnih sindikata i sudjelovanju u njima; poziva bjeloruske vlasti da zakonodavstvo te zemlje usklade s međunarodnim obvezama u pogledu radnog prava, relevantnim zaključcima Odbora stručnjaka MOR-a za primjenu konvencija i Odbora MOR-a za slobodu udruživanja te da surađuju s MOR-om na potpunoj provedbi, bez odgode, preporuka Istražnog povjerenstva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | osuđuje nedavno uhićenje i pritvaranje sindikalnih vođa i predstavnika koje provode bjeloruske vlasti, kao i napad koji to predstavlja na ljudska prava i temeljna prava sadržana u međunarodnim konvencijama, uključujući prava Međunarodne organizacije rada u vezi s pravom radnika da se organiziraju i sudjeluju u javnom djelovanju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva bjeloruske vlasti da pruže jasne informacije o tome gdje se nalaze i o zdravstvenom stanju pritvorenika uhićenih iz političkih razloga, da ih odmah puste na slobodu i da im osiguraju pristup neovisnom pravosuđu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponavlja da je pravo na prosvjedovanje i štrajk temeljno pravo te poziva Bjelarus da ukine sva ograničenja u zakonu i praksi kojima se te slobode ograničavaju te da odmah ponovno uspostavi pravni status nezavisnih sindikata koji su nedavno izgubili takav status u nekoliko poduzeća, uključujući rafinerije nafte Grodno Azot, Naftan i Mozyr, te da ukine klasifikaciju REP-a kao ekstremističke organizacije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potiče sindikate diljem država članica da dodatno poboljšaju kontakte sa svojim bjeloruskim kolegama, da razmjenjuju informacije o razvoju položaja sindikalnih aktivista u Bjelarusu i o represiji režima s kojim se suočavaju, da olakšaju suradnju i da im pruže materijalnu i psihološku potporu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da poveća potporu za izgradnju kapaciteta za nezavisne sindikate Bjelarusa, slobodne medije, civilno društvo i prodemokratske aktiviste u Bjelarusu i u egzilu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da mjere bjeloruskih vlasti protiv nezavisnih sindikata predstavljaju kršenje nacionalnog zakonodavstva zemlje i njezinih međunarodnih obveza; poziva Međunarodnu organizaciju rada da obustavi članstvo bjeloruskih provladinih sindikata jer oni ne predstavljaju neovisan glas radnika niti štite njihova prava; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe važnu koordinacijsku ulogu bjeloruskog Kongresa demokratskih sindikata u zastupanju članova nezavisnih bjeloruskih sindikata u nacionalnim i međunarodnim institucijama te poziva bjeloruske vlasti da okončaju represiju nad njima i izgrade odnos s demokratskim i nezavisnim sindikatima s kojima će raditi na temelju socijalnog dijaloga, kao način izgradnje dijaloga između vlasti, državnih institucija, poslodavaca i radnika te civilnog društva općenito; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava duboku zabrinutost zbog rizika koje predstavlja bjelorusko odustajanje od neutralnosti, dopuštajući ulazak ruskih oružanih snaga i sudjelujući u zajedničkim vojnim vježbama; konstatira povećanu ulogu Rusije u Bjelarusu, uključujući njezin financijski utjecaj, što izaziva ozbiljne sumnje u sposobnost Bjelarusa da donosi suverene odluke; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zgrožen je potporom Lukašenkina režima ruskom ničim izazvanom ratu u Ukrajini, među ostalim putem takozvanog referenduma kojim se ponovno uspostavlja status zemlje kao nuklearne države, ali i dopuštanjem kretanja postrojbi i oružja, upotrebe njezina zračnog prostora, opskrbe gorivom i skladištenja vojnog streljiva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | oštro osuđuje činjenicu da se ruska vojska koristi bjeloruskim teritorijem; osuđuje potporu Bjelarusa i bjeloruskih oružanih snaga i tajnih službi nezakonitoj, neopravdanoj, ničim izazvanoj vojnoj agresiji Rusije na Ukrajinu; smatra da je Bjelarus sudjelovao u tom napadu i da snosi sve pravne posljedice koje proizlaze iz međunarodnog prava; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da se ustavni referendum od 27. veljače 2022., koji su provele nelegitimne bjeloruske vlasti u kontekstu raširenog kršenja ljudskih prava, brutalne represije i namjerne upotrebe dezinformacija, ne može smatrati legitimnim demokratskim izrazom volje bjeloruskog naroda ni legitimizacijom kontinuiranog nezakonitog predsjedanja Aljaksandra Lukašenke; poziva bjeloruske vlasti da provedu preporuke neovisne misije stručnjaka u okviru moskovskog mehanizma; |
| --- | --- |

18.

| 19. | osuđuje kampanje dezinformiranja i širenje ratne propagande Kremlja u Bjelarusu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice i Komisiju da osigura uvođenje potrebnih mjera za jačanje otpornosti na sve oblike vanjskog uplitanja Lukašenkina režima uključujući, ali ne ograničavajući se na, kibernapade i dezinformiranje u kontekstu ruske agresije protiv Ukrajine koja je u tijeku; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sa zabrinutošću napominje trajnu integraciju Rusije i Bjelarusa u nekoliko područja, a posebno progresivnu militarizaciju Bjelarusa i šire regije, što predstavlja izazov za sigurnost i stabilnost europskog kontinenta, a posebno za zemlje u istočnom susjedstvu EU-a s kojima se Rusija već nalazi u sukobu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izražava poštovanje i potporu bjeloruskim građanima koji su uz rizik za vlastitu sigurnost izašli na ulice da bi osudili rat koji je pokrenula Ruska Federacija i uz potporu nelegitimnog diktatora Bjelarusa te onima koji su proveli operacije sabotaže da bi spriječili i poremetili rusku vojnu logistiku na državnom području Bjelarusa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žali zbog činjenice da je Bjelarus trenutačno jedina zemlja u Europi koja još uvijek provodi smrtnu kaznu te da je proširio područje njezine primjene; osuđuje izmjenu bjeloruskog Kaznenog zakona kojom se uvodi smrtna kazna za „teroristička djela u pokušaju”; smatra da je režim može lako zloupotrijebiti za likvidiranje političkih protivnika; podsjeća da su brojni politički zatvorenici optuženi ili su već osuđeni na dugotrajne zatvorske kazne u skladu s odredbama o terorizmu iz bjeloruskog kaznenog zakona; poziva bjeloruske vlasti da smjesta trajno ukinu smrtnu kaznu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da je važno odgovoriti na prijetnju nuklearnoj sigurnosti koju predstavlja bjeloruska nuklearna elektrana u Astravjecu; ustraje u tome da se Bjelarus mora potpuno transparentno angažirati u pogledu pitanja nuklearne sigurnosti bjeloruske nuklearne elektrane te obvezati na punu provedbu preporuka iz stručne revizije tog postrojenja koju je provela Skupina europskih regulatora za nuklearnu sigurnost; dotad podupire zabranu uvoza energije iz bjeloruske nuklearne elektrane na tržište EU-a i usklađivanje, u tom smislu, mehanizma EU-a za prilagodbu ugljika na granicama; poziva na uvođenje učinkovitih zaštitnih mjera protiv izravne ili neizravne prodaje bjeloruske električne energije proizvedene u nuklearnoj elektrani u Astravecu na tržištima EU-a te na zaustavljanje ulaganja država članica EU-a u energetske infrastrukturne projekte u Bjelarusu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja prijedlog Komisije o šestom paketu sankcija protiv Rusije i Bjelarusa te poziva Vijeće da osigura njegovu sveobuhvatnu i brzu provedbu; poziva na to da se sve sankcije izrečene Rusiji identično primjenjuju na Bjelarus i provode u skladu s time, uključujući i buduće krugove sankcija; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da je potrebna sveobuhvatna istraga zločina koje je Lukašenkin režim počinio protiv naroda Bjelarusa; poziva države članice da aktivno primjenjuju načelo univerzalne jurisdikcije i pripremaju sudske postupke protiv bjeloruskih dužnosnika odgovornih za nasilje i represiju ili umiješanih u njih, uključujući Aleksandra Lukašenka; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju, države članice i ESVD da surađuju s međunarodnim partnerima, kao što su moskovski mehanizam OESS-a i Vijeće UN-a za ljudska prava, i s borcima za ljudska prava i civilnim društvom na terenu, kako bi se osiguralo praćenje i dokumentiranje povreda ljudskih prava te izvješćivanje o njima, a time i utvrđivanje odgovornosti i pravda za žrtve; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva institucije EU-a da poduzmu sve potrebne mjere u međunarodnim institucijama i postupcima te pri Međunarodnom kaznenom sudu ili drugim odgovarajućim međunarodnim sudovima kako bi se podržala istraga i kazneni progon, u vezi s ruskom agresijom protiv Ukrajine, postupaka onih koji su politički odgovorni u Bjelarusu, posebno Aleksandra Lukašenka, kao ratne zločine i zločine protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pohvaljuje sustavan i dosljedan rad bjeloruskih demokratskih snaga u Bjelarusu i u egzilu, a posebno rad vođe demokratske oporbe Svjatlane Cihanouske, Koordinacijskog vijeća i Nacionalne antikrizne uprave; ponavlja da je prijeko potrebno održavati i proširivati kontakte i suradnju s tim snagama; poziva EU i njegove države članice da podrže demokratsku političku oporbu u Bjelarusu pružanjem pomoći potrebne za jačanje njihovih kapaciteta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | žali zbog činjenice da države članice nisu djelovale na jedinstven i koordiniran način kada su povukle svoje diplomatske predstavnike iz Bjelarusa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | apelira na Komisiju, ESVD i države članice EU-a da povećaju izravnu potporu bjeloruskoj oporbi, civilnom društvu, borcima za ljudska prava, predstavnicima sindikata i neovisnim medijima u Bjelarusu i izvan njega; ističe važnost održavanja odnosa s tim pojedincima, praćenja situacije i suđenja pojedinačnim političkim zatvorenicima na terenu, ublažavanja zahtjeva za vizu, poboljšanja postupaka azila i pružanja privremenog utočišta u državama članicama EU-a za one koji traže pribježište iz Bjelarusa; obvezuje se na jačanje vlastitih aktivnosti za potporu demokraciji; ponavlja svoj poziv na uspostavu ciljanog programa pomoći EU-a kako bi se pomoglo civilnom društvu, neovisnim medijima, akademskoj zajednici, uključujući trajno pružanje pomoći Europskom sveučilištu za humanističke znanosti kao obrazovnoj bazi bjeloruskih studenata i pripadnika bjeloruske oporbe u egzilu, žrtvama političke represije i policijskog nasilja te onima koji bježe od represivnog režima; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podržava pripreme za međunarodnu donatorsku konferenciju koju je potaknuo EU kako bi se pomoglo demokratskim snagama Bjelarusa; poziva EU da na operativnoj razini surađuje s predstavnicima demokratskih snaga Bjelarusa kako bi se dovršio rad na usvajanju plana za provedbu gospodarskog i investicijskog paketa vrijednog 3 milijarde EUR koji je Komisija već predvidjela kao način da se podrže demokratske težnje bjeloruskog naroda; poziva na politički dijalog između EU-a i demokratskih snaga Bjelarusa da se nađe zajednička vizija za dotični plan potpore; ističe potrebu za konkretnom javnom raspravom da bi se izgradila javna potpora za znatnom uključenosti EU-a; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponavlja važnost osnivanja veleposlanstava naroda Bjelarusa diljem svijeta te potiče Komisiju i države članice da pruže dodatnu potporu zaštiti prava i interesa bjeloruskih građana u inozemstvu i interesa demokratskog Bjelarusa, primjerice iznalaženjem načina za financiranje takvih veleposlanstava; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice da poboljšaju suradnju u području upravljanja granicama, borbe protiv trgovine ljudima i drugih sigurnosnih izazova koji su nastali ili se povećali zbog politike bjeloruskog režima; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju, Vijeće, potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika i države članice EU-a da nastave upozoravati na stanje u Bjelarusu u svim relevantnim europskim i međunarodnim organizacijama, posebno u OESS-u, UN-u i njegovim specijaliziranim tijelima i u MOR-u, s ciljem jačanja međunarodnog djelovanja u vezi sa stanjem u Bjelarusu i prevladavanja opstruiranja tog djelovanja od strane Rusije i drugih zemalja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva institucije EU-a i države članice da organiziraju redovite sastanke s visokopozicioniranim predstavnicima demokratskih snaga Bjelarusa; smatra da bi to pogodovalo donošenju zajedničkih smjernica politike o budućnosti odnosa EU-a i demokratskog Bjelarusa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju, vlastima Republike Bjelarusa te predstavnicima bjeloruske demokratske oporbe. |
| --- | --- |

37.

---

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 479/65 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 479/65

---

P9_TA(2022)0217

Uspostava europskog prostora obrazovanja do 2025. – mikrokvalifikacije, individualni računi za učenje i učenje za održiv okoliš

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. – mikrokvalifikacije, individualni računi za učenje i učenje za održiv okoliš (2022/2568(RSP))

(2022/C 479/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji te Protokol br. 2 uz Ugovore o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji te Protokol br. 2 uz Ugovore o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir članak 14. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 14. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2020. naslovljenu „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2020. naslovljenu „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (COM(2020)0274),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. siječnja 2018. o akcijskom planu za digitalno obrazovanje (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. siječnja 2018. o akcijskom planu za digitalno obrazovanje (COM(2018)0022),

| — | uzimajući u obzir završno izvješće Komisije iz prosinca 2020. naslovljeno „Europski pristup mikrokvalifikacijama – rezultati savjetodavne skupine za visoko obrazovanje u području mikrokvalifikacija”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće Komisije iz prosinca 2020. naslovljeno „Europski pristup mikrokvalifikacijama – rezultati savjetodavne skupine za visoko obrazovanje u području mikrokvalifikacija”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2021. o europskom prostoru obrazovanja: zajednički holistički pristup (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2021. o europskom prostoru obrazovanja: zajednički holistički pristup (2),

| — | uzimajući u obzir pitanja upućena Komisiji i Vijeću o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. – mikrokvalifikacije, individualni računi za učenje i učenje za održiv okoliš (O-000011/2022 – B9-0013/2022 i O-000012/2022 – B9-0014/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja upućena Komisiji i Vijeću o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. – mikrokvalifikacije, individualni računi za učenje i učenje za održiv okoliš (O-000011/2022 – B9-0013/2022 i O-000012/2022 – B9-0014/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za kulturu i obrazovanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za kulturu i obrazovanje,

| A. | budući da je u skladu s europskim stupom socijalnih prava pristup kvalitetnom i uključivom obrazovanju te cjeloživotnom učenju temeljno ljudsko pravo svih ljudi te da je nužan za stjecanje i održavanje vještina, potpuno i aktivno sudjelovanje u društvu te pristup tržištu rada koje se neprestano mijenja; |
| --- | --- |

A.

budući da je u skladu s europskim stupom socijalnih prava pristup kvalitetnom i uključivom obrazovanju te cjeloživotnom učenju temeljno ljudsko pravo svih ljudi te da je nužan za stjecanje i održavanje vještina, potpuno i aktivno sudjelovanje u društvu te pristup tržištu rada koje se neprestano mijenja;

| B. | budući da je cilj Komisije uspostaviti europski prostor obrazovanja do 2025.; |
| --- | --- |

B.

budući da je cilj Komisije uspostaviti europski prostor obrazovanja do 2025.;

| C. | budući da zbog promjena na tržištu rada vještine sve brže zastarijevaju te je sve veća potražnja za fleksibilnim mogućnostima učenja; budući da su motivacija, vrijeme i financiranje ključni čimbenici za usavršavanje i prekvalifikaciju; |
| --- | --- |

C.

budući da zbog promjena na tržištu rada vještine sve brže zastarijevaju te je sve veća potražnja za fleksibilnim mogućnostima učenja; budući da su motivacija, vrijeme i financiranje ključni čimbenici za usavršavanje i prekvalifikaciju;

| 1. | pozdravlja prijedloge Komisije za razvoj europskog pristupa mikrokvalifikacijama, individualnim računima za učenje i učenju za održiv okoliš u okviru europskog prostora obrazovanja do 2025., čime bi se pomoglo u postizanju fleksibilnijih načina učenja, proširenju mogućnosti učenja, produbljivanju uzajamnog prepoznavanja, uspostavljanju poveznica s digitalnom i zelenom tranzicijom i jačanju uloge ustanova visokog obrazovanja te strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u cjeloživotnom učenju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da mikrokvalifikacije i individualni računi za učenje mogu biti važni ljudima koji se žele usavršavati, prekvalificirati i steći službeno priznate kvalifikacije kako bi bili ukorak s brzim promjenama u društvu i sve digitaliziranijim tržištem rada te kako bi promijenili smjer karijere radi osobnog razvoja ili uzlazne društvene mobilnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da za europski prostor obrazovanja usvoji zajedničku definiciju mikrokvalifikacija i zajedničke standarde, koji bi činili osnovu za osiguranje kvalitete, prepoznavanje, transparentnost i prenosivost; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da izradi otporan instrument kojim se države članice motiviraju za provedbu mikrokvalifikacija te koji bi i dalje trebao biti dobrovoljan; napominje da to trenutačno ne postoji u prijedlogu preporuke Vijeća i u tom pogledu ističe uspješnu provedbu inicijative Europska sveučilišta kao modela; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ustraje u važnosti osiguravanja redovito ažuriranih nacionalnih registara prilagođenih korisniku, koji bi trebali biti vidljivi i jednostavno dostupni putem portala EU-a, u cilju jamčenja kvalitete mikrokvalifikacija i osiguravanja njihove dostupnosti u digitalnom obliku radi potpore usavršavanju, prekvalifikaciji i stjecanju novih kompetencija, povećanja transparentnosti i poboljšanja prekogranične i međunarodne mobilnosti, razmjena i suradnje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da su europske mikrokvalifikacije posebno potrebne za međusektorsko i prekogranično priznavanje kraćih razdoblja učenja, što je neophodno za poticanje veće mobilnosti diljem Europe; poziva Komisiju da procijeni upotrebu mikrokvalifikacija u priznavanju vještina i kompetencija stečenih putem europske mobilnosti u svrhu učenja i građanskog sudjelovanja u okviru programa Erasmus+ i Europskih snaga solidarnosti te da izvijesti o tome; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe pomoćnu ulogu koju bi mikrokvalifikacije trebale imati u povezivanju informalnog i neformalnog učenja s formalnim učenjem; apelira na to da se razvije i provede zajednički okvir za priznavanje vještina, kompetencija i metodologija stečenih putem informalnog i neformalnog učenja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | potiče Komisiju da predloži zajednički pristup psihosocijalnim i mekim vještinama u skladu s definicijama koje su usvojili Svjetska zdravstvena organizacija i UNESCO; naglašava da bi se taj pristup trebao oblikovati po uzoru na aktualne inicijative i projekte koji se financiraju iz programa EU-a te na izvješće o politikama Zajedničkog istraživačkog centra o cjeloživotnim kompetencijama (3) te bi ga trebalo osmisliti uz savjetovanje s državama članicama, obrazovnim ustanovama, nastavnicima i akterima na tržištu rada kako bi se, među ostalim, riješili praktični aspekti provedbe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da bi automatsko uzajamno priznavanje mikrokvalifikacija u europskom prostoru obrazovanja moglo biti korak prema olakšavanju automatskog priznavanja kvalifikacija općenitije; smatra da bi uspostava usklađenog sustava europskih mikrokvalifikacija, koji uključuje relevantne dionike, bila korak prema jačanju europske obrazovne moći i globalne konkurentnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća javna tijela na njihovu temeljnu ulogu u osiguravanju ravnoteže u pogledu osposobljavanja u području vještina koje se nudi odraslima i upućuje posebno na to da su osnovne, transverzalne, psihosocijalne i meke vještine jednako važne u zelenoj i digitalnoj tranziciji kao i tehničke vještine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva ustanove tercijarnog obrazovanja da razvijaju mikrokvalifikacije kako bi učenicima tijekom studija ponudile društveno angažirana, visokokvalitetna i uključiva iskustva, među ostalim, volontiranje, mentoriranje i rad s mladima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe važnost osiguravanja sredstava za usluge usmjeravanja i savjetovanja kako bi se odraslima i mladima pomoglo da utvrde i potvrde vještine i kompetencije koje su već stekli tijekom informalnog učenja te da bi ih se usmjerilo prema mogućnostima za daljnji razvoj njihovih skupova vještina kako bi mikrokvalifikacije postale alat za uključivanje, a ne kako bi produljivale ili produbljivale postojeće nejednakosti u pogledu pristupa usavršavanju i prekvalifikaciji; ustraje u upotrebi mikrokvalifikacija na preddiplomskoj razini kako bi se osiguralo da primarni korisnici nisu učenici iz skupina koje već ostvaruju prednosti u pogledu obrazovanja i profesionalnog statusa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja činjenicu da su individualni računi za učenje, zajedno s mikrokvalifikacijama, osmišljeni kako bi cjeloživotno učenje postalo dostupno, uključivo i cjenovno pristupačno; podsjeća da su te inicijative namijenjene svima, neovisno o dobi, rodu, statusu zaposlenja, dohotku ili razini obrazovanja; ističe potrebu za promicanjem mentaliteta cjeloživotnog učenja među mladima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ustrajan je u tome da mogućnosti dostupne putem individualnih računa za učenje ne bi trebale biti preusko ograničene na potrebe tržišta rada, nego bi trebale služiti za osnaživanje građana kako bi mogli donositi vlastite izbore i kako bi im se otvorile mogućnosti samozapošljavanja i poduzetništva; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potiče države članice da u individualnim računima za učenje prednost daju pravima na osposobljavanje niskokvalificiranih odraslih osoba, osoba s invaliditetom, učenika u nepovoljnom položaju, osoba iz ranjivih ili marginaliziranih skupina, izbjeglica i osoba koje žive u udaljenim ili ruralnim područjima te da utvrde jasne kriterije za njihovu dodjelu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | upozorava na to da provedba mikrokvalifikacija i individualnih računa za učenje ne bi trebala stvoriti nehotične prepreke za odrasle učenike koji trebaju pokriti troškove dugoročnih i/ili formalnih programa obrazovanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da bi učenje za održiv okoliš trebalo biti sadržano u svim programima obrazovanja u cijelom EU-u s perspektivom cjeloživotnog učenja, među ostalim, putem obrazovanja o europskom i globalnom građanstvu, radi osnaživanja učenika kako bi im se omogućilo da postanu aktivni zagovornici uključivijih i održivijih društava; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe potencijalne mnogostruke prednosti svih triju inicijativa, s obzirom na to da se povećano sudjelovanje u programima za učenje odraslih povezuje s poboljšanom pismenosti u području okoliša, većim sudjelovanjem građana i boljim odnosom s okolišom, osjećajem dobrobiti i zadovoljstva životom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe važnost uključivanja kulturnih i kreativnih sektora u poticanje načina razmišljanja usmjerenih prema održivom razvoju u oporavku stanja gospodarstava, što se očituje u primjerima određenih europskih prijestolnica kulture i novih mogućnosti koje pruža novi europski Bauhaus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ustrajan je u tome da tim inicijativama treba osigurati izvrsnu vidljivost na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uključujući njihovu europsku dimenziju i dodanu vrijednost, kako bi Europljani mogli jasno utvrditi moguće koristi i osvijestiti prednosti europskog prostora obrazovanja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  SL C 428, 13.12.2017., str. 10.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0452.

(3)  Zajednički istraživački centar, Science for Policy Report, LifeComp: The European Framework for Personal, Social and Learning to Learn Key Competence (LifeComp: europski okvir za ključne osobne i socijalne kompetencije te kompetencije učenja kako učiti), Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2020.

---

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 479/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 479/68

---

P9_TA(2022)0218

Borba protiv nekažnjavanja ratnih zločina u Ukrajini

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o borbi protiv nekažnjavanja ratnih zločina u Ukrajini (2022/2655(RSP))

(2022/C 479/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije i izvješća o Ukrajini i Rusiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije i izvješća o Ukrajini i Rusiji,

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Ženevske konvencije iz 1949. i njihove dodatne protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ženevske konvencije iz 1949. i njihove dodatne protokole,

| — | uzimajući u obzir Haške konvencije iz 1899. i 1907., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Haške konvencije iz 1899. i 1907.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida od 9. prosinca 1948. i njezine protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida od 9. prosinca 1948. i njezine protokole,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda od 17. srpnja 1998. i izmjene iz Kampale iz 2010. o zločinu agresije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda od 17. srpnja 1998. i izmjene iz Kampale iz 2010. o zločinu agresije,

| — | uzimajući u obzir načela međunarodnog prava priznata u Povelji nürnberškog suda i u presudi suda (Nürnberška načela) koja je razvila Komisija Ujedinjenih naroda za međunarodno pravo, a koja određuju što se smatra ratnim zločinom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela međunarodnog prava priznata u Povelji nürnberškog suda i u presudi suda (Nürnberška načela) koja je razvila Komisija Ujedinjenih naroda za međunarodno pravo, a koja određuju što se smatra ratnim zločinom,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1820 (2008.) o seksualnom nasilju kao ratnom oružju i 1888 (2009.) o osnivanju posebnog predstavnika za seksualno nasilje u sukobima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1820 (2008.) o seksualnom nasilju kao ratnom oružju i 1888 (2009.) o osnivanju posebnog predstavnika za seksualno nasilje u sukobima,

| — | uzimajući u obzir definiciju „silovanja” tijekom rata koju su 1998. uspostavili Međunarodni kazneni sud za Ruandu i Međunarodni kazneni sud za Jugoslaviju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir definiciju „silovanja” tijekom rata koju su 1998. uspostavili Međunarodni kazneni sud za Ruandu i Međunarodni kazneni sud za Jugoslaviju,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine UN-a od 2. ožujka 2022. o agresiji na Ukrajinu i od 24. ožujka 2022. o humanitarnim posljedicama agresije na Ukrajinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine UN-a od 2. ožujka 2022. o agresiji na Ukrajinu i od 24. ožujka 2022. o humanitarnim posljedicama agresije na Ukrajinu,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju UN-a koju je 4. ožujka 2022. donijelo Vijeće za ljudska prava o stanju ljudskih prava u Ukrajini koje proizlazi iz ruske agresije, u kojem je to vijeće odlučilo uspostaviti neovisno međunarodno istražno povjerenstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju UN-a koju je 4. ožujka 2022. donijelo Vijeće za ljudska prava o stanju ljudskih prava u Ukrajini koje proizlazi iz ruske agresije, u kojem je to vijeće odlučilo uspostaviti neovisno međunarodno istražno povjerenstvo,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 28. travnja 2022. pod naslovom „Agresija Ruske Federacije na Ukrajinu: osiguravanje odgovornosti za teške povrede međunarodnog humanitarnog prava i druge međunarodne zločine”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 28. travnja 2022. pod naslovom „Agresija Ruske Federacije na Ukrajinu: osiguravanje odgovornosti za teške povrede međunarodnog humanitarnog prava i druge međunarodne zločine”,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Versaillesa od 11. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Versaillesa od 11. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir posjet predsjednice Metsole Ukrajini 1. travnja 2022. i njezinu izjavu o međunarodnim ratnim zločinima počinjenima u Ukrajini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posjet predsjednice Metsole Ukrajini 1. travnja 2022. i njezinu izjavu o međunarodnim ratnim zločinima počinjenima u Ukrajini,

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku 4. travnja 2022. dao u ime EU-a o ruskim zvjerstvima počinjenima u Buči i drugim ukrajinskim gradovima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku 4. travnja 2022. dao u ime EU-a o ruskim zvjerstvima počinjenima u Buči i drugim ukrajinskim gradovima,

| — | uzimajući u obzir izjavu tužitelja Međunarodnog kaznenog suda Karima A.A. Khana QC od 02. ožujka 2022. naslovljenu „Situacija u Ukrajini: primitak zahtjeva 39 država stranaka i pokretanje istrage”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu tužitelja Međunarodnog kaznenog suda Karima A.A. Khana QC od 02. ožujka 2022. naslovljenu „Situacija u Ukrajini: primitak zahtjeva 39 država stranaka i pokretanje istrage”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Organizacije za europsku sigurnost i suradnju od 13. travnja 2022. o povredama međunarodnog humanitarnog prava i međunarodnog prava u području ljudskih prava, ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti počinjenim u Ukrajini od 24. veljače 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Organizacije za europsku sigurnost i suradnju od 13. travnja 2022. o povredama međunarodnog humanitarnog prava i međunarodnog prava u području ljudskih prava, ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti počinjenim u Ukrajini od 24. veljače 2022.,

| — | uzimajući u obzir sporazum iz 2006. između Međunarodnog kaznenog suda i Europske unije o suradnji i pomoći, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum iz 2006. između Međunarodnog kaznenog suda i Europske unije o suradnji i pomoći,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2022/638 od 13. travnja 2022. o izmjeni Odluke 2014/486/ZVSP o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) (1), kojom je izmijenjen mandat misije EUAM Ukraine za pružanje potpore ukrajinskim vlastima te omogućavanje istrage i kaznenog progona svih međunarodnih zločina počinjenih u kontekstu ruske agresije na Ukrajinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2022/638 od 13. travnja 2022. o izmjeni Odluke 2014/486/ZVSP o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) (1), kojom je izmijenjen mandat misije EUAM Ukraine za pružanje potpore ukrajinskim vlastima te omogućavanje istrage i kaznenog progona svih međunarodnih zločina počinjenih u kontekstu ruske agresije na Ukrajinu,

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog o izmjeni uredbe (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prikupljanja, čuvanja i analize dokaza povezanih s genocidom, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima u Eurojustu (COM(2022)0187), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog o izmjeni uredbe (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prikupljanja, čuvanja i analize dokaza povezanih s genocidom, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima u Eurojustu (COM(2022)0187),

| — | uzimajući u obzir izvješća organizacije Human Rights Watch o Ukrajini od 03. travnja i 21. travnja 2022. te izvješće organizacije Amnesty International od 6. svibnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća organizacije Human Rights Watch o Ukrajini od 03. travnja i 21. travnja 2022. te izvješće organizacije Amnesty International od 6. svibnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da od 24. veljače 2022., kad je Rusija započela novu fazu nezakonite, neizazvane i neopravdane agresije na Ukrajinu, ruske oružane snage i njihovi pomagači provode neselektivne napade na civile, uključujući otmice, izvansudska pogubljenja i mučenja na područjima Ukrajine koja su nedavno okupirali kao i na područjima koja su ranije okupirana; |
| --- | --- |

A.

budući da od 24. veljače 2022., kad je Rusija započela novu fazu nezakonite, neizazvane i neopravdane agresije na Ukrajinu, ruske oružane snage i njihovi pomagači provode neselektivne napade na civile, uključujući otmice, izvansudska pogubljenja i mučenja na područjima Ukrajine koja su nedavno okupirali kao i na područjima koja su ranije okupirana;

| B. | budući da je tisuće ljudi izgubilo život ili su ozlijeđeni, da je oko 7,7 milijuna ukrajinskih građana raseljeno unutar zemlje, a gotovo 6 milijuna je izbjeglo u susjedne zemlje; budući da je prema podacima povjerenika za ljudska prava ukrajinskog Parlamenta od 24. veljače 2022.400 000 ukrajinskih civila, uključujući preko 200 000 djece, prisilno deportirano iz Ukrajine u Rusku Federaciju; budući da su ruske snage i njihovi pomagači više puta spriječili uspostavu humanitarnih koridora i tako blokirali ili ometali evakuaciju civilnog stanovništva iz opkoljenih područja; |
| --- | --- |

B.

budući da je tisuće ljudi izgubilo život ili su ozlijeđeni, da je oko 7,7 milijuna ukrajinskih građana raseljeno unutar zemlje, a gotovo 6 milijuna je izbjeglo u susjedne zemlje; budući da je prema podacima povjerenika za ljudska prava ukrajinskog Parlamenta od 24. veljače 2022.400 000 ukrajinskih civila, uključujući preko 200 000 djece, prisilno deportirano iz Ukrajine u Rusku Federaciju; budući da su ruske snage i njihovi pomagači više puta spriječili uspostavu humanitarnih koridora i tako blokirali ili ometali evakuaciju civilnog stanovništva iz opkoljenih područja;

| C. | budući da su zvjerstva koja su počinile ruske postrojbe i njihovi pomagači dosegnula novu dimenziju kada su u nedjelju 3. travnja 2022. na ulicama Buče, grada kojem ukrajinska vojska nije imala pristup gotovo mjesec dana, otkrivena tijela civila, budući da postoje izvješća iz brojnih prethodno okupiranih ukrajinskih gradova, među ostalim Buče, Irpena, Hostomela, Ivankiva i drugih mjesta koja su sada oslobodile ukrajinske oružane snage, o masovnim grobnicama sa stotinama osoba te o tijelima civila pronađenima na ulici, uključujući žene, djecu i starce, od kojih su nekima ruke bile vezane na leđima; budući da je vrlo vjerojatno da će se zlodjela slična gore navedenima redovito otkrivati u ukrajinskim gradovima i selima koje su Rusija i njezini pomagači okupirali i koji si još uvijek pod njihovom kontrolom, pri čemu je stvarni opseg ratnih zločina vjerojatno mnogo veći od dosad zabilježenoga; |
| --- | --- |

C.

budući da su zvjerstva koja su počinile ruske postrojbe i njihovi pomagači dosegnula novu dimenziju kada su u nedjelju 3. travnja 2022. na ulicama Buče, grada kojem ukrajinska vojska nije imala pristup gotovo mjesec dana, otkrivena tijela civila, budući da postoje izvješća iz brojnih prethodno okupiranih ukrajinskih gradova, među ostalim Buče, Irpena, Hostomela, Ivankiva i drugih mjesta koja su sada oslobodile ukrajinske oružane snage, o masovnim grobnicama sa stotinama osoba te o tijelima civila pronađenima na ulici, uključujući žene, djecu i starce, od kojih su nekima ruke bile vezane na leđima; budući da je vrlo vjerojatno da će se zlodjela slična gore navedenima redovito otkrivati u ukrajinskim gradovima i selima koje su Rusija i njezini pomagači okupirali i koji si još uvijek pod njihovom kontrolom, pri čemu je stvarni opseg ratnih zločina vjerojatno mnogo veći od dosad zabilježenoga;

| D. | budući da postoje brojna izvješća, potkrijepljena fotografijama i videozapisima, o masovnim izvansudskim pogubljenjima civila tijekom ruske okupacije sela i gradova, uhićenjima civila bez odgovarajućeg postupka i popraćenim zlostavljanjima koja se kvalificiraju kao mučenje, slučajevima silovanja civila, uključujući djece, od strane ruskih oružanih snaga i njihovih pomagača i upotrebi nevođenih artiljerijskih granata, kazetnog streljiva i protupješačkih mina tijekom ruskih napada u naseljenim područjima; budući da Rusija koristi seksualno nasilje kao ratno oružje za razbijanje morala Ukrajinaca i kao oblik mučenja kako bi iznudila priznanja putem silovanja, prisilne izloženosti činu nasilja i prijetnji seksualnim nasiljem nad djecom, ženama i muškarcima ili njihovom rodbinom; budući da je silovanje kao ratni zločin najteže dokumentirati na način koji se može predstaviti sudu i održati se na suđenju; budući da žrtve seksualnih ratnih zločina, uz tjelesnu štetu, mogu biti izložene višestrukim rizicima od diskriminacije i stigmatizacije; budući da je vrijeme od ključne važnosti za prikupljanje dokaza i svjedočenja te za pružanje medicinske i psihološke pomoći žrtvama seksualnog nasilja; |
| --- | --- |

D.

budući da postoje brojna izvješća, potkrijepljena fotografijama i videozapisima, o masovnim izvansudskim pogubljenjima civila tijekom ruske okupacije sela i gradova, uhićenjima civila bez odgovarajućeg postupka i popraćenim zlostavljanjima koja se kvalificiraju kao mučenje, slučajevima silovanja civila, uključujući djece, od strane ruskih oružanih snaga i njihovih pomagača i upotrebi nevođenih artiljerijskih granata, kazetnog streljiva i protupješačkih mina tijekom ruskih napada u naseljenim područjima; budući da Rusija koristi seksualno nasilje kao ratno oružje za razbijanje morala Ukrajinaca i kao oblik mučenja kako bi iznudila priznanja putem silovanja, prisilne izloženosti činu nasilja i prijetnji seksualnim nasiljem nad djecom, ženama i muškarcima ili njihovom rodbinom; budući da je silovanje kao ratni zločin najteže dokumentirati na način koji se može predstaviti sudu i održati se na suđenju; budući da žrtve seksualnih ratnih zločina, uz tjelesnu štetu, mogu biti izložene višestrukim rizicima od diskriminacije i stigmatizacije; budući da je vrijeme od ključne važnosti za prikupljanje dokaza i svjedočenja te za pružanje medicinske i psihološke pomoći žrtvama seksualnog nasilja;

| E. | budući da ruske oružane snage i njihovi pomoćnici pritvaraju, otimaju, napadaju i ubijaju novinare, gradonačelnike i borce za ljudska prava; budući da su novinari i medijski djelatnici zaštićeni međunarodnim humanitarnim pravom, člankom 79. Dodatnog protokola I. uz Ženevske konvencije; budući da je prema platformi Vijeća Europe za zaštitu novinarstva i sigurnost novinara barem deset ukrajinskih i međunarodnih medijskih djelatnika ubijeno, a mnogi su ranjeni. |
| --- | --- |

E.

budući da ruske oružane snage i njihovi pomoćnici pritvaraju, otimaju, napadaju i ubijaju novinare, gradonačelnike i borce za ljudska prava; budući da su novinari i medijski djelatnici zaštićeni međunarodnim humanitarnim pravom, člankom 79. Dodatnog protokola I. uz Ženevske konvencije; budući da je prema platformi Vijeća Europe za zaštitu novinarstva i sigurnost novinara barem deset ukrajinskih i međunarodnih medijskih djelatnika ubijeno, a mnogi su ranjeni.

| F. | budući da su ruske oružane snage i njihovi pomoćnici umiješani u pljačku civilne imovine, među ostalim hrane, odjeće, kućanskih aparata, ogrjevnog drva i velikih količina žitarica kao i u uništenje civilne infrastrukture, uključujući infrastrukturu koja služi za potrebe ranjivih društvenih skupina, stambenih zgrada, škola, jaslica i bolnica; budući da oružane snage Ruske Federacije i njihovi pomoćnici sustavno odnose umjetnička djela, artefakte i druge predmete velike kulturne vrijednosti; budući da je Ukrajina optužila Rusiju za krađu nekoliko stotina tisuća tona žitarica, a UN potvrđuje da postoji sve više dokaza da su ruske trupe opljačkale zalihe ukrajinskih žitarica i uništile skladišta žitarica, čime se pogoršava globalna kriza povezana s hranom i doprinosi mogućoj gladi u Ukrajini; budući da je gotovo 25 milijuna tona žitarica i dalje zatočeno u Ukrajini zbog uništenja logističke infrastrukture i ruske pomorske blokade; budući da će učinci rata na okoliš i zdravlje biti i razorni i dugoročni; |
| --- | --- |

F.

budući da su ruske oružane snage i njihovi pomoćnici umiješani u pljačku civilne imovine, među ostalim hrane, odjeće, kućanskih aparata, ogrjevnog drva i velikih količina žitarica kao i u uništenje civilne infrastrukture, uključujući infrastrukturu koja služi za potrebe ranjivih društvenih skupina, stambenih zgrada, škola, jaslica i bolnica; budući da oružane snage Ruske Federacije i njihovi pomoćnici sustavno odnose umjetnička djela, artefakte i druge predmete velike kulturne vrijednosti; budući da je Ukrajina optužila Rusiju za krađu nekoliko stotina tisuća tona žitarica, a UN potvrđuje da postoji sve više dokaza da su ruske trupe opljačkale zalihe ukrajinskih žitarica i uništile skladišta žitarica, čime se pogoršava globalna kriza povezana s hranom i doprinosi mogućoj gladi u Ukrajini; budući da je gotovo 25 milijuna tona žitarica i dalje zatočeno u Ukrajini zbog uništenja logističke infrastrukture i ruske pomorske blokade; budući da će učinci rata na okoliš i zdravlje biti i razorni i dugoročni;

| G. | budući da prema četirima Ženevskim konvencijama i Dodatnom protokolu I., kojih su Ukrajina i Ruska Federacija države stranke, ozbiljna kršenja i teške povrede međunarodnog humanitarnog prava predstavljaju ratne zločine; budući da je za takve zločine odgovorna svaka osoba koja naredi ili počini takva djela, ili koja ih potpomaže i podržava; |
| --- | --- |

G.

budući da prema četirima Ženevskim konvencijama i Dodatnom protokolu I., kojih su Ukrajina i Ruska Federacija države stranke, ozbiljna kršenja i teške povrede međunarodnog humanitarnog prava predstavljaju ratne zločine; budući da je za takve zločine odgovorna svaka osoba koja naredi ili počini takva djela, ili koja ih potpomaže i podržava;

| H. | budući da je u studenome 2016. Rusija povukla svoj potpis iz Rimskog statuta; budući da Ukrajina nije država potpisnica Rimskog statuta, ali je u dva navrata izvršila svoje ovlasti da prihvati nadležnost Međunarodnog kaznenog suda nad navodnim zločinima u skladu s Rimskim statutom koji se zbivaju na njezinu teritoriju, u skladu s člankom 12. stavkom 3. statuta; |
| --- | --- |

H.

budući da je u studenome 2016. Rusija povukla svoj potpis iz Rimskog statuta; budući da Ukrajina nije država potpisnica Rimskog statuta, ali je u dva navrata izvršila svoje ovlasti da prihvati nadležnost Međunarodnog kaznenog suda nad navodnim zločinima u skladu s Rimskim statutom koji se zbivaju na njezinu teritoriju, u skladu s člankom 12. stavkom 3. statuta;

| I. | budući da je 2. ožujka 2022. tužitelj Međunarodnog kaznenog suda objavio da je pokrenuo istragu o stanju u Ukrajini na temelju zahtjeva koje je primio od država stranaka (2); |
| --- | --- |

I.

budući da je 2. ožujka 2022. tužitelj Međunarodnog kaznenog suda objavio da je pokrenuo istragu o stanju u Ukrajini na temelju zahtjeva koje je primio od država stranaka (2);

| J. | budući da se Ukrajina 3. ožujka 2022., uz potporu 45 država sudionica, pozvala na moskovski mehanizam OESS-a kako bi se otvorilo pitanje kršenja ljudskih prava i humanitarnih posljedica ruske invazije na Ukrajinu; |
| --- | --- |

J.

budući da se Ukrajina 3. ožujka 2022., uz potporu 45 država sudionica, pozvala na moskovski mehanizam OESS-a kako bi se otvorilo pitanje kršenja ljudskih prava i humanitarnih posljedica ruske invazije na Ukrajinu;

| K. | budući da je u prva tri mjeseca rata ukrajinski glavni tužitelj pokrenuo najmanje 9 300 istraga i utvrdio stotine osumnjičenika iz Rusije za navodne ratne zločine, koji uključuju pljačku, ubojstvo, mučenje i silovanje; |
| --- | --- |

K.

budući da je u prva tri mjeseca rata ukrajinski glavni tužitelj pokrenuo najmanje 9 300 istraga i utvrdio stotine osumnjičenika iz Rusije za navodne ratne zločine, koji uključuju pljačku, ubojstvo, mučenje i silovanje;

| L. | budući da su vladina i međunarodna pravosudna tijela pokrenula niz napora u pogledu utvrđivanja odgovornosti, uključujući pokretanje službene istrage Međunarodnog kaznenog suda, kao i kaznene istrage u skladu s načelom opće nadležnosti Francuske, Njemačke, Litve i Švedske; |
| --- | --- |

L.

budući da su vladina i međunarodna pravosudna tijela pokrenula niz napora u pogledu utvrđivanja odgovornosti, uključujući pokretanje službene istrage Međunarodnog kaznenog suda, kao i kaznene istrage u skladu s načelom opće nadležnosti Francuske, Njemačke, Litve i Švedske;

| M. | budući da je Vijeće UN-a za ljudska prava 4. ožujka 2022. izglasalo osnivanje Međunarodnog istražnog povjerenstva za Ukrajinu s mandatom za istragu kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava u kontekstu ruske invazije na Ukrajinu 2022.; budući da je Vijeće sigurnosti UN-a paralizirano u pogledu situacije u Ukrajini zbog mogućnosti Rusije da uloži veto na bilo kakve konkretne mjere; |
| --- | --- |

M.

budući da je Vijeće UN-a za ljudska prava 4. ožujka 2022. izglasalo osnivanje Međunarodnog istražnog povjerenstva za Ukrajinu s mandatom za istragu kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava u kontekstu ruske invazije na Ukrajinu 2022.; budući da je Vijeće sigurnosti UN-a paralizirano u pogledu situacije u Ukrajini zbog mogućnosti Rusije da uloži veto na bilo kakve konkretne mjere;

| N. | budući da su 25. ožujka 2022. Poljska, Litva i Ukrajina najavile osnivanje zajedničkog istražnog tima radi prikupljanja dokaza i istrage ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti, uz potporu Agencije Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) i sudjelovanje Ureda tužitelja Međunarodnog kaznenog suda, kako je objavljeno 25. travnja 2022.; budući da je koordinacija između istraga Međunarodnog kaznenog suda te istraga vladinih tijela i drugih mehanizama ključna za brzo ostvarivanje pravde; |
| --- | --- |

N.

budući da su 25. ožujka 2022. Poljska, Litva i Ukrajina najavile osnivanje zajedničkog istražnog tima radi prikupljanja dokaza i istrage ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti, uz potporu Agencije Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) i sudjelovanje Ureda tužitelja Međunarodnog kaznenog suda, kako je objavljeno 25. travnja 2022.; budući da je koordinacija između istraga Međunarodnog kaznenog suda te istraga vladinih tijela i drugih mehanizama ključna za brzo ostvarivanje pravde;

| O. | budući da u ovoj situaciji Međunarodni kazneni sud nema nadležnost za zločin agresije jer ni Ukrajina ni Ruska Federacija nisu ratificirale Rimski statut i njegove izmjene povezane sa zločinom agresije; budući da bi se taj jaz trebao riješiti osnivanjem posebnog međunarodnog suda koji bi bio ovlašten za istragu i kazneni progon navodnih zločina agresije koje su protiv Ukrajine počinili politički čelnici i vojni zapovjednici Rusije i njezinih saveznika; |
| --- | --- |

O.

budući da u ovoj situaciji Međunarodni kazneni sud nema nadležnost za zločin agresije jer ni Ukrajina ni Ruska Federacija nisu ratificirale Rimski statut i njegove izmjene povezane sa zločinom agresije; budući da bi se taj jaz trebao riješiti osnivanjem posebnog međunarodnog suda koji bi bio ovlašten za istragu i kazneni progon navodnih zločina agresije koje su protiv Ukrajine počinili politički čelnici i vojni zapovjednici Rusije i njezinih saveznika;

| 1. | ponovno najoštrije osuđuje neizazvani, nezakoniti i neopravdani ruski rat agresije i invazije na Ukrajinu te zahtijeva da Rusija odmah prekine sve vojne aktivnosti u Ukrajini i bezuvjetno povuče sve snage i vojnu opremu s cijelog međunarodno priznatog državnog područja Ukrajine, kako je naložio Međunarodni sud 16. ožujka 2022.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava iznimnu ogorčenost i indignaciju zbog prijavljenih zlodjela, uključujući neselektivno granatiranje gradova, prisilne deportacije, upotrebu zabranjenog streljiva, napade na civile koji pokušavaju pobjeći iz područja sukoba putem prethodno dogovorenih humanitarnih koridora, pogubljenja civila, seksualno nasilje, prisilno raseljavanje te namjerno pljačkanje i ciljanje stambenih područja i civilne infrastrukture, kao što su bolnice, zdravstvene ustanove, škole, skloništa i vozila hitne pomoći, koja predstavljaju teška kršenja međunarodnog humanitarnog prava i mogu se smatrati ratnim zločinima Ruske Federacije i pomagača u Ukrajini, a svi su ti zločini do sada nisu bili ni procesuirani ni kažnjeni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | oštro osuđuje užasnu i sustavnu upotrebu seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja kao ratnog oružja od strane ruskih oružanih snaga i njihovih pomagača te, podsjećajući na Rezoluciju UN-a 1820 (2008.) o seksualnom nasilju kao ratnom oružju, potvrđuje da silovanje i drugi oblici seksualnog nasilja mogu biti ratni zločini, zločini protiv čovječnosti ili sastavni čin u pogledu genocida te bi ih stoga trebalo kazneno goniti u skladu s odredbama međunarodnog prava i Rimskim statutom Međunarodnog kaznenog suda, osobito njegovim člancima 7. i 8.; žali zbog ograničenog napretka u učinkovitom kaznenom progonu seksualnih i rodno uvjetovanih kaznenih djela u okviru Međunarodnog kaznenog suda; smatra da bi slučajevi žrtava nezakonite invazije na Ukrajinu mogli biti presedan u tom pogledu; poziva EU i njegove države članice da podrže rodno osviještenu politiku u svim tekućim i budućim istragama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava svoju punu potporu istrazi koju je pokrenuo tužitelj Međunarodnog kaznenog suda o navodnim ratnim zločinima, zločinima protiv čovječnosti i zločinu genocida počinjenima u Ukrajini, radu istražnog povjerenstva Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava i naporima neovisnih organizacija civilnog društva koje rade na prikupljanju i čuvanju dokaza o ratnim zločinima; naglašava važnost brzog rada i napretka kako bi se osigurali potrebni dokazi za istragu i kazneni progon svih odgovornih za odobravanje, počinjenje i prikrivanje ratnih zločina i drugih kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava; ističe ozbiljan rizik od uništavanja dokaza povezanih s ratnim zločinima koji se ne mogu prikupiti i sigurno pohraniti u svrhu istraga ratnih zločina u Ukrajini zbog aktualnih sukoba; smatra da je brzo djelovanje od ključne važnosti za poduzimanje svih potrebnih mjera kako bi se osiguralo da se oni koji su počinili kršenja ljudskih prava i ratne zločine u Ukrajini pozovu na odgovornost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva da se pruži potpora tužitelju Međunarodnog kaznenog suda u istrazi i kaznenom progonu osoba osumnjičenih za počinjenje ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i potencijalno genocida, pružanjem političke potpore, stavljanjem na raspolaganje svih dokaza koje posjeduju, uključujući obavještajne podatke iz otvorenih izvora, informacije i podatke, satelitske snimke i presretnute komunikacije, te osiguravanjem odgovarajućih ljudskih i financijskih resursa za opći proračun Međunarodnog kaznenog suda kako bi se u potpunosti zaštitila njegova neovisnost i nepristranost; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja i u potpunosti podupire napore ukrajinskih tužitelja i istražitelja da privedu pravdi osobe odgovorne za ratne zločine i zločine protiv čovječnosti te poziva države članice EU-a, međunarodnu zajednicu i relevantne institucije da u potpunosti pomognu ukrajinskim vlastima u tom procesu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice i Komisiju da pruže svu potrebnu pomoć kako bi se ojačali pravosudni kapaciteti i resursi Ukrajine za učinkovitu istragu i kazneni progon ratnih zločina; poziva Komisiju i države članice da pruže potporu ukrajinskim vlastima da na nacionalnoj razini zadovolje ključne referentne vrijednosti u pogledu borbe protiv nekažnjavanja teških međunarodnih zločina, među ostalim ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva institucije EU-a i države članice da poduzmu sve potrebne mjere u međunarodnim institucijama i postupcima te pri Međunarodnom kaznenom sudu ili drugim odgovarajućim međunarodnim sudovima kako bi podržale kazneni progon ruskih i bjeloruskih režima za ratne zločine, zločine protiv čovječnosti, zločine genocida i zločine agresije; nadalje poziva da se te istrage i njihov posljedični kazneni progon primjenjuju i na sve pripadnike ruskih oružanih snaga i vladine dužnosnike uključene u ratne zločine; stoga pozdravlja istrage koje je pokrenulo nekoliko država članica u skladu s načelom opće nadležnosti i kao potpora radu Međunarodnog kaznenog suda; isto tako pozdravlja izmijenjeni mandat misije EUAM Ukraine koji će joj omogućiti da pruži potporu ukrajinskim vlastima u istrazi i kaznenom progonu svih međunarodnih zločina počinjenih u kontekstu ruske invazije na Ukrajinu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva ruske vlasti da odmah okončaju prisilno raseljavanje ukrajinskih građana i da dopuste ukrajinskim građanima prisilno raseljenim na teritorij Ruske Federacije da se sigurno vrate u Ukrajinu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice da prikupe dokaze i podrže istragu tužitelja Međunarodnog kaznenog suda kako bi se utvrdilo jesu li ratni zločini i zločini protiv čovječnosti koje su počinile ruske snage i njihovi pomagači u Ukrajini genocid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ustraje u tome da je potrebno povećati koordinaciju različitih mehanizama uspostavljenih za borbu protiv nekažnjavanja ratnih zločina u Ukrajini, uključujući putem međunarodnog sastanka čiji bi cilj bio koordinirati prikupljanje dokaza i time poboljšati učinkovitost postupaka utvrđivanja odgovornosti; poziva institucije EU-a da podrže te koordinacijske napore; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva institucije EU-a, osobito Komisiju, da bez odlaganja podrže izradu odgovarajuće pravne osnove, uz potporu uspostavljenih multilateralnih foruma kao što su UN i Vijeće Europe, kako bi se omogućilo osnivanje posebnog međunarodnog suda za kažnjavanje zločina agresije koji su politički čelnici i vojni zapovjednici Rusije i njezinih saveznika počinili protiv Ukrajine; poziva institucije EU-a, osobito Komisiju, da što prije osiguraju sve potrebne ljudske i proračunske resurse te administrativnu, istražnu i logističku potporu za uspostavu tog suda; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva institucije EU-a, posebno Komisiju, da traže političku potporu od međunarodnih partnera i organizacija sličnih stavova, posebno Opće skupštine UN-a, za uspostavu tog suda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja osnivanje zajedničkog istražnog tima Litve, Poljske i Ukrajine, koji koordinira Eurojust i u kojem će prvi put sudjelovati Ured tužitelja Međunarodnoga kaznenog suda, s ciljem olakšavanja istraga i kaznenog progona u državama sudionicama, kao i onih koji bi se mogli voditi pred Međunarodnim kaznenim sudom; potiče države članice da se pridruže zajedničkom istražnom timu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja prijedlog Komisije od 25. travnja 2022. o proširenju mandata i operativnih funkcija Eurojusta u pogledu analize, čuvanja i razmjene dokaza radi potpore istragama i kaznenom progonu najtežih međunarodnih kaznenih djela, posebno genocida, zločina protiv čovječnosti, ratnih zločina i povezanih kaznenih djela (3); poziva Eurojust da upotrijebi te nove ovlasti za potporu nadležnim tijelima država članica u analizi dokaza kako bi se osigurala naknadna dopuštenost takvih dokaza pred nacionalnim ili međunarodnim sudovima ili jednakovrijednim mehanizmima; naglašava da bi proširenje mandata trebalo pratiti odgovarajuće povećanje financiranja Eurojusta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava potrebu da EU i njegove države članice u potpunosti iskoriste svoje sposobnosti i dostupne pravne mogućnosti kako bi počinitelje ratnih zločina pozvali na odgovornost; u tom smislu pozdravlja spremnost Europola da podrži zajednički istražni tim i poziva tu agenciju da blisko surađuje s Eurojustom ako se to zatraži; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća da se načelom univerzalne nadležnosti nastoji izbjeći nekažnjavanje ratnih zločinaca omogućavajući svim državama da ispune svoju dužnost procesuiranja i kažnjavanja počinitelja; smatra da je važno tijelima kaznenog progona i pravosudnim tijelima u državama članicama osigurati odgovarajuće alate kako bi im se u praksi omogućilo prikupljanje potrebnih dokaza za osudu ratnih zločinaca; potiče države članice da u praksi iskoriste načelo univerzalne nadležnosti za istragu i kazneni progon ratnih zločina u Ukrajini i da pojačaju međusobnu suradnju, s Komisijom u ulozi koordinatora i poticatelja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponavlja svoj poziv Komisiji da predstavi akcijski plan EU-a o nekažnjavanju i poziva na dodavanje posebnog poglavlja o Ukrajini; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da blisko surađuje s Međunarodnim kaznenim sudom i Eurojustom u okviru njegova revidiranog mandata na dokumentiranju silovanja, zlostavljanja i/ili drugih oblika seksualnog nasilja za vrijeme rata u Ukrajini, među ostalim prikupljanjem statističkih dokaza ili dokaza povezanih s obrascima ponašanja od relevantnih stručnjaka te iz medicinskih i farmaceutskih evidencija, kao i traženjem ili dokumentiranjem svjedočanstava o ratnom silovanju u Ukrajini koja se pojavljuju na internetu, u tisku i na društvenim medijima i koja mogu dovesti istražitelje do žrtava silovanja i seksualnog nasilja; poziva na dopunu tog rada sličnim naporima u izbjegličkim kampovima i, kad god je to moguće, na terenu u Ukrajini; poziva EU te zemlje prihvata i tranzita da zajamče pristup uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravima, posebno hitnim kontracepcijskim sredstvima, postekspozicijskoj profilaksi i skrbi povezanoj s pobačajem, među ostalim i žrtvama silovanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva međunarodnu zajednicu da također ozbiljno istraži i kazni kaznena djela protiv okoliša, posebno veliko onečišćenje okoliša, uključujući prekograničnu štetu za okoliš, s obzirom na to da Rusija i dalje cilja industrijska postrojenja i postrojenja za gorivo, opskrbu električnom energijom, vodoopskrbu, kanalizacijske sustave i druga postrojenja, uzrokujući široko rasprostranjene kontaminacije te devastirajući močvare, šume, nacionalne parkove, zaštićena područja, među ostalim 30-kilometarsku zonu isključenja u Černobilu, i staništa ugroženih vrsta, s teškim dugoročnim učincima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva na istrage o navodnoj pljački i uništavanju objekata za skladištenje hrane koje su počinile ruske oružane snage i njihovi pomagači, kao i na smislenu procjenu njihova globalnog učinka, posebno na zemlje u razvoju koje uvoze hranu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava važnost opsežnih informatičkih sustava EU-a za osiguravanje toga da ratni zločinci ne mogu pobjeći i neprimijećeni ući na teritorij EU-a; uvjeren je da će aktualna reforma pravnog okvira EU-a o razmjeni informacija među tijelima kaznenog progona ubrzati prikupljanje relevantnih informacija o ratnim zločincima koje se nalaze u policijskim bazama podataka različitih država članica; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ipak žali što Interpolov ustav ne predviđa mogućnost suspenzije članstva i poziva Interpol da barem obustavi pristup ruskog Nacionalnog središnjeg ureda Interpolovim bazama podataka; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju i države članice da podrže aktivnosti kojima se olakšavaju osposobljavanje i podizanje razine osviještenosti boraca za ljudska prava, kao i sudaca i tužitelja, u pogledu digitalnih dokaza i digitalne registracije povreda ljudskih prava kako bi se pojasnili kriteriji prihvatljivosti na domaćim i međunarodnim sudovima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja činjenicu da je Vrhovna rada usvojila Prijedlog zakona br. 7304 kojim se Međunarodnom kaznenom sudu dopušta da radi u Ukrajini i poziva ukrajinske vlasti da podrže napore u pogledu utvrđivanja odgovornosti za teške međunarodne zločine hitnom ratifikacijom Rimskog statuta Međunarodnoga kaznenog suda i službenim članstvom u Međunarodnom kaznenom sudu; poziva ukrajinske vlasti da usklade ukrajinsko nacionalno zakonodavstvo i procedure s međunarodnim pravom, čime bi se ojačali domaći pravni mehanizmi za borbu protiv nekažnjavanja zločina, usklađivanje domaćeg zakonodavstva, konkretno Kaznenog zakonika, s međunarodnim kaznenim pravom i međunarodnim humanitarnim pravom, te da donesu jasan i praktičan okvir za suradnju s Međunarodnim kaznenim sudom i drugim tijelima koja istražuju zločine počinjene u Ukrajini; podsjeća na potrebu za time da sve strane u sukobu strogo poštuju međunarodno humanitarno pravo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju, države članice i međunarodnu zajednicu da osiguraju veća financijska sredstva i tehničku pomoć za prikupljanje i pohranu goleme količine dokaza o kršenju međunarodnog humanitarnog prava, ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti u Ukrajini; u tom pogledu poziva EU da podupre taj proces povećanjem sredstava iz Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja pakete sankcija protiv Rusije i naglašava da sada mora biti prioritet njihova potpuna i učinkovita provedba u cijelom EU-u te od strane međunarodnih saveznika EU-a; poziva na brzo donošenje šestog paketa sankcija; poziva Komisiju da hitno uspostavi pravni instrument kojim će se omogućiti zapljena zamrznute ruske imovine i sredstava te njihova upotreba za odštetu i obnovu Ukrajine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | iznimno cijeni i poštuje rad i predanost ukrajinskog civilnog društva, uključujući njegov rad u pogledu dokumentiranja aktualnih povreda u Ukrajini i zalaganje za borbu protiv nekažnjavanja u Ukrajini; napominje da na ukrajinskom teritoriju postoje mnoge nevladine organizacije koje ulažu napore u dokumentiranje ratnih zločina, uključujući masovna silovanja tijekom rata, te da je potrebno podržati i ojačati njihove napore; poziva sve međunarodne i nacionalne aktere zadužene za pozivanje na odgovornost da blisko surađuju s civilnim društvom u pružanju podrške pravosudnim postupcima, među ostalim poboljšanjem pristupa informacijama i kontakta sa žrtvama i pogođenim zajednicama te osiguravanjem publiciteta, transparentnosti postupka i angažmana civilnog društva u odgovoru na zlodjela koja je počinila Ruska Federacija; |
| --- | --- |

28.

| 29. | potiče države članice, među ostalim putem njihovog sudjelovanja u Petom odboru Opće skupštine UN-a, i UN da osiguraju da Istražno povjerenstvo Vijeća UN-a za ljudska prava ima dovoljno financijskih sredstava za izvršenje svih aspekata svojega mandata na neovisan način; |
| --- | --- |

29.

| 30. | duboko žali zbog odluke o zaključenju posebne promatračke misije OESS-a u Ukrajini nakon nepostizanja konsenzusa na Stalnom vijeću OESS-a 31. ožujka 2022. o produženju mandata misije i potiče države članice da istraže sve mogućnosti za ponovnu uspostavu njezina mandata; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Ujedinjenim narodima, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju, predsjedniku, vladi i parlamentu Ukrajine, predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije te glavnom tužitelju Međunarodnoga kaznenog suda. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  SL L 117, 19.4.2022., str. 38.

(2)  Dana 1. ožujka 2022. njegov je ured primio zahtjev države stranke od Republike Litve. Dana 2. ožujka 2022., sljedeća koordinirana skupina država stranaka podnijela je zajednički zahtjev: Republika Albanija, Australska Zajednica, Republika Austrija, Kraljevina Belgija, Republika Bugarska, Kanada, Republika Kolumbija, Republika Kostarika, Republika Hrvatska, Republika Cipar, Češka Republika, Kraljevina Danska, Republika Estonija, Republika Finska, Francuska Republika, Gruzija, Savezna Republika Njemačka, Helenska Republika, Mađarska, Island, Irska, Talijanska Republika, Republika Latvija, Kneževina Lihtenštajn, Veliko Vojvodstvo Luksemburg, Republika Malta, Novi Zeland, Kraljevina Norveška, Kraljevina Nizozemska, Republika Poljska, Portugalska Republika, Rumunjska, Slovačka Republika, Republika Slovenija, Kraljevina Španjolska, Kraljevina Švedska, Švicarska Konfederacija i Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske.

(3)  Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prikupljanja, čuvanja i analize dokaza povezanih s genocidom, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima u Eurojustu (COM(2022)0187).

---

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 479/75 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 479/75

---

P9_TA(2022)0219

Društvene i gospodarske posljedice ruskog rata u Ukrajini na EU – jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o društvenim i gospodarskim posljedicama ruskog rata u Ukrajini na EU – jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje (2022/2653(RSP))

(2022/C 479/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. travnja 2022. o zaključcima sastanka Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022., uključujući najnovija događanja u ratu protiv Ukrajine te sankcije EU-a protiv Rusije i njihovu provedbu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. travnja 2022. o zaključcima sastanka Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022., uključujući najnovija događanja u ratu protiv Ukrajine te sankcije EU-a protiv Rusije i njihovu provedbu (1),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 25. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 25. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2022. naslovljenu „REPowerEU: zajedničko europsko djelovanje za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju” (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2022. naslovljenu „REPowerEU: zajedničko europsko djelovanje za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju” (COM(2022)0108),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 27. svibnja 2020. o utvrđivanju potreba za oporavak Europe (SWD(2020)0098), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 27. svibnja 2020. o utvrđivanju potreba za oporavak Europe (SWD(2020)0098),

| — | uzimajući u obzir izvješće Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) o regionalnim gospodarskim izgledima od 22. travnja 2022. naslovljeno „Europe: War Sets Back the European Recovery” (Europa: Rat zaustavlja europski oporavak), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) o regionalnim gospodarskim izgledima od 22. travnja 2022. naslovljeno „Europe: War Sets Back the European Recovery” (Europa: Rat zaustavlja europski oporavak),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. ožujka 2022. o potrebi za hitnim akcijskim planom EU-a u cilju osiguravanja sigurnosti opskrbe hranom unutar i izvan EU-a s obzirom na rusku invaziju na Ukrajinu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. ožujka 2022. o potrebi za hitnim akcijskim planom EU-a u cilju osiguravanja sigurnosti opskrbe hranom unutar i izvan EU-a s obzirom na rusku invaziju na Ukrajinu (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. svibnja 2022. o posljedicama koje rat u Ukrajini ostavlja na žene (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. svibnja 2022. o posljedicama koje rat u Ukrajini ostavlja na žene (3),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2021. o reviziji makroekonomskog zakonodavnog okvira za snažniji učinak na europsko realno gospodarstvo, poboljšanu transparentnost donošenja odluka i demokratsku odgovornost (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2021. o reviziji makroekonomskog zakonodavnog okvira za snažniji učinak na europsko realno gospodarstvo, poboljšanu transparentnost donošenja odluka i demokratsku odgovornost (5),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da Rusija od 24. veljače 2022. provodi nezakonitu, neizazvanu i neopravdanu vojnu agresiju na Ukrajinu; |
| --- | --- |

A.

budući da Rusija od 24. veljače 2022. provodi nezakonitu, neizazvanu i neopravdanu vojnu agresiju na Ukrajinu;

| B. | budući da je ruska invazija na Ukrajinu velika humanitarna kriza koja utječe na milijune ljudi te će neizbježno dovesti i do snažnog gospodarskog šoka u EU-u nepredvidivog trajanja i razmjera; |
| --- | --- |

B.

budući da je ruska invazija na Ukrajinu velika humanitarna kriza koja utječe na milijune ljudi te će neizbježno dovesti i do snažnog gospodarskog šoka u EU-u nepredvidivog trajanja i razmjera;

| C. | budući da su najvažnije posljedice rata u Ukrajini izgubljeni životi i humanitarna kriza povezana s ogromnim brojem ljudi u opkoljenim područjima i raseljenih osoba; budući da je do 5. svibnja 2022., prema podacima koje je dostavio visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice, iz Ukrajine pobjeglo više od 5,7 milijuna ljudi, od čega je njih više od 85 % trenutačno smješteno u zemljama EU-a; budući da teret povezan s humanitarnom krizom u velikoj mjeri snose države članice koje graniče s Ukrajinom; |
| --- | --- |

C.

budući da su najvažnije posljedice rata u Ukrajini izgubljeni životi i humanitarna kriza povezana s ogromnim brojem ljudi u opkoljenim područjima i raseljenih osoba; budući da je do 5. svibnja 2022., prema podacima koje je dostavio visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice, iz Ukrajine pobjeglo više od 5,7 milijuna ljudi, od čega je njih više od 85 % trenutačno smješteno u zemljama EU-a; budući da teret povezan s humanitarnom krizom u velikoj mjeri snose države članice koje graniče s Ukrajinom;

| D. | budući da učinci sukoba na okoliš, kao posljedica bombardiranja, istjecanja nafte i plina i incidenata u tvornicama za proizvodnju kemikalija i nuklearnim elektranama, predstavljaju velik problem za stanovništvo Ukrajine i EU-a; budući da EU mora pomoći u ispravljanju i zaštiti od štete za okoliš prouzročene ratom i sankcionirati kaznena djela protiv okoliša jer će ona neizbježno imati dugotrajne posljedice; |
| --- | --- |

D.

budući da učinci sukoba na okoliš, kao posljedica bombardiranja, istjecanja nafte i plina i incidenata u tvornicama za proizvodnju kemikalija i nuklearnim elektranama, predstavljaju velik problem za stanovništvo Ukrajine i EU-a; budući da EU mora pomoći u ispravljanju i zaštiti od štete za okoliš prouzročene ratom i sankcionirati kaznena djela protiv okoliša jer će ona neizbježno imati dugotrajne posljedice;

| E. | budući da je Rusija jednostrano odlučila prekinuti isporuku plina u Bugarsku i Poljsku; budući da sve veći broj država članica EU-a iskazuje svoju podršku uvođenju potpunog embarga na uvoz energenata iz Rusije kako bi preduhitrili takvu ucjenu; |
| --- | --- |

E.

budući da je Rusija jednostrano odlučila prekinuti isporuku plina u Bugarsku i Poljsku; budući da sve veći broj država članica EU-a iskazuje svoju podršku uvođenju potpunog embarga na uvoz energenata iz Rusije kako bi preduhitrili takvu ucjenu;

| F. | budući da sankcije imaju snažan učinak na rusko gospodarstvo (prema MMF-u: smanjenje BDP-a od 8,5 % i inflacija od 21,3 % u 2022.); budući da europske zemlje kupuju fosilna goriva od Rusije te joj za isporuku plaćaju do 800 milijuna EUR dnevno, čime režimu pružaju sredstva za financiranje rata; budući da je Komisija predstavila ambiciozan plan zabrane uvoza ruske nafte, koja bi stupila na snagu u roku od šest mjeseci, kao i zabrane uvoza rafiniranih proizvoda, koja bi započela do kraja godine; |
| --- | --- |

F.

budući da sankcije imaju snažan učinak na rusko gospodarstvo (prema MMF-u: smanjenje BDP-a od 8,5 % i inflacija od 21,3 % u 2022.); budući da europske zemlje kupuju fosilna goriva od Rusije te joj za isporuku plaćaju do 800 milijuna EUR dnevno, čime režimu pružaju sredstva za financiranje rata; budući da je Komisija predstavila ambiciozan plan zabrane uvoza ruske nafte, koja bi stupila na snagu u roku od šest mjeseci, kao i zabrane uvoza rafiniranih proizvoda, koja bi započela do kraja godine;

| G. | budući da će gospodarski kontekst, u kombinaciji s učincima potrebnih sankcija, imati ozbiljan učinak na socijalnu i ekonomsku situaciju, među ostalim na tržište rada u EU-u i životne uvjete; budući da bi kriza do koje je doveo rat mogla negativno utjecati na rast i zapošljavanje, među ostalim zbog posljedica za financijska tržišta, nestašice energije, dodatnih pritisaka na cijene energije, kontinuiranih uskih grla u lancima opskrbe i učinaka na povjerenje; |
| --- | --- |

G.

budući da će gospodarski kontekst, u kombinaciji s učincima potrebnih sankcija, imati ozbiljan učinak na socijalnu i ekonomsku situaciju, među ostalim na tržište rada u EU-u i životne uvjete; budući da bi kriza do koje je doveo rat mogla negativno utjecati na rast i zapošljavanje, među ostalim zbog posljedica za financijska tržišta, nestašice energije, dodatnih pritisaka na cijene energije, kontinuiranih uskih grla u lancima opskrbe i učinaka na povjerenje;

| H. | budući da je inflacija potrošačkih cijena u EU-u u mnogim zemljama dosegnula razine koje nisu zabilježene od 1970-ih te je u travnju 2022. iznosila 7,5 %, što je najviša razina od uvođenja jedinstvene valute, te je taj porast ponajprije uvjetovan povećanjem cijena fosilnih energenata; budući da je to dovelo do povećanja poljoprivrednih cijena; budući da će se prema najnovijim predviđanjima ESB-a stopa inflacije (HICP) u europodručju smanjiti s prosječnih 5,1 % u 2022. na 2,1 % u 2023. i 1,9 % u 2024.; |
| --- | --- |

H.

budući da je inflacija potrošačkih cijena u EU-u u mnogim zemljama dosegnula razine koje nisu zabilježene od 1970-ih te je u travnju 2022. iznosila 7,5 %, što je najviša razina od uvođenja jedinstvene valute, te je taj porast ponajprije uvjetovan povećanjem cijena fosilnih energenata; budući da je to dovelo do povećanja poljoprivrednih cijena; budući da će se prema najnovijim predviđanjima ESB-a stopa inflacije (HICP) u europodručju smanjiti s prosječnih 5,1 % u 2022. na 2,1 % u 2023. i 1,9 % u 2024.;

| I. | budući da sve veća inflacija i pogotovo brza povećanja cijena hrane i energije diljem EU-a utječu na najranjivije stanovništvo, čime se dodatno povećava nejednakost i pogoršavaju siromaštvo i energetsko siromaštvo; budući da se ne predviđa da će rast plaća biti jednako brz kao inflacija pa stoga radnici gube na kupovnoj moći te bi se u sljedećih nekoliko mjeseci njihovi životni uvjeti mogli pogoršati; budući da će to isto tako povećati pritisak na kapacitete socijalne politike te na automatske stabilizatore kao što su nacionalni programi za nezaposlenost; budući da je europski instrument za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE), koji je Komisija usvojila, doživio uspjeh; |
| --- | --- |

I.

budući da sve veća inflacija i pogotovo brza povećanja cijena hrane i energije diljem EU-a utječu na najranjivije stanovništvo, čime se dodatno povećava nejednakost i pogoršavaju siromaštvo i energetsko siromaštvo; budući da se ne predviđa da će rast plaća biti jednako brz kao inflacija pa stoga radnici gube na kupovnoj moći te bi se u sljedećih nekoliko mjeseci njihovi životni uvjeti mogli pogoršati; budući da će to isto tako povećati pritisak na kapacitete socijalne politike te na automatske stabilizatore kao što su nacionalni programi za nezaposlenost; budući da je europski instrument za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE), koji je Komisija usvojila, doživio uspjeh;

| J. | budući da se prema podacima Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) o svjetskim gospodarskim izgledima iz travnja 2022. predviđa usporavanje globalnog rasta s procijenjenih 6,1 % u 2021. na 3,6 % u 2022. i 2023., što je 0,8 i 0,2 postotna boda manje za 2022. i 2023. nego što se predviđalo u siječnju; budući da se predviđa da će se rast u europodručju smanjivati s procijenjenih 5,3 % u 2021. na 2,8 % u 2022. i 2,3 % u 2023.; |
| --- | --- |

J.

budući da se prema podacima Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) o svjetskim gospodarskim izgledima iz travnja 2022. predviđa usporavanje globalnog rasta s procijenjenih 6,1 % u 2021. na 3,6 % u 2022. i 2023., što je 0,8 i 0,2 postotna boda manje za 2022. i 2023. nego što se predviđalo u siječnju; budući da se predviđa da će se rast u europodručju smanjivati s procijenjenih 5,3 % u 2021. na 2,8 % u 2022. i 2,3 % u 2023.;

| K. | budući da je prema prijedlogu Komisije o zajedničkom izvješću o zapošljavanju za 2022. raširena upotreba programa za očuvanje radnih mjesta tijekom pandemije pridonijela relativno ograničenom povećanju nezaposlenosti u 2021., s povećanja od 6 % 2020. na samo 0,4 % 2021. (6); |
| --- | --- |

K.

budući da je prema prijedlogu Komisije o zajedničkom izvješću o zapošljavanju za 2022. raširena upotreba programa za očuvanje radnih mjesta tijekom pandemije pridonijela relativno ograničenom povećanju nezaposlenosti u 2021., s povećanja od 6 % 2020. na samo 0,4 % 2021. (6);

| L. | budući da mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) teže dobivaju financijska sredstva od velikih poduzeća; budući da administrativne procedure MSP-ovima posebno otežavaju pristup javnim sredstvima; budući da bi se stoga pri svakom uvjetu za pristup malih i srednjih poduzeća financijskoj potpori trebalo uzeti u obzir potrebno pojednostavnjenje postupaka; |
| --- | --- |

L.

budući da mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) teže dobivaju financijska sredstva od velikih poduzeća; budući da administrativne procedure MSP-ovima posebno otežavaju pristup javnim sredstvima; budući da bi se stoga pri svakom uvjetu za pristup malih i srednjih poduzeća financijskoj potpori trebalo uzeti u obzir potrebno pojednostavnjenje postupaka;

| M. | budući da se Europa suočava s novim izazovima poput povećanja nejednakosti među generacijama, smanjenih socijalnih, zdravstvenih, gospodarskih i okolišnih mogućnosti i resursa, teritorijalnih razlika i nejednakog pristupa osnovnim socijalnim i zdravstvenim uslugama, radnim mjestima i poslovnim mogućnostima te socijalnoj infrastrukturi; budući da je 2020. u EU-u 96,5 milijuna ljudi bilo izloženo riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, što je 21,9 % stanovništva EU-a; budući da su se siromaštvo i socijalna isključenost smanjili u posljednjem desetljeću; budući da je potrebno dodatno smanjenje; budući da je smanjenje nejednakosti zajednička odgovornost EU-a i država članica; budući da bismo trebali rješavati temeljne uzroke dugoročnih gospodarskih i socijalnih neravnoteža; |
| --- | --- |

M.

budući da se Europa suočava s novim izazovima poput povećanja nejednakosti među generacijama, smanjenih socijalnih, zdravstvenih, gospodarskih i okolišnih mogućnosti i resursa, teritorijalnih razlika i nejednakog pristupa osnovnim socijalnim i zdravstvenim uslugama, radnim mjestima i poslovnim mogućnostima te socijalnoj infrastrukturi; budući da je 2020. u EU-u 96,5 milijuna ljudi bilo izloženo riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, što je 21,9 % stanovništva EU-a; budući da su se siromaštvo i socijalna isključenost smanjili u posljednjem desetljeću; budući da je potrebno dodatno smanjenje; budući da je smanjenje nejednakosti zajednička odgovornost EU-a i država članica; budući da bismo trebali rješavati temeljne uzroke dugoročnih gospodarskih i socijalnih neravnoteža;

| N. | budući da je u anketi koja je 2019. provedena u EU-u otprilike 34 milijuna Europljana navelo da 2018. nije moglo održati svoje domove dovoljno toplima, dok je 6,9 % stanovništva Unije navelo da si ne može priuštiti primjereno zagrijavanje svojih domova; |
| --- | --- |

N.

budući da je u anketi koja je 2019. provedena u EU-u otprilike 34 milijuna Europljana navelo da 2018. nije moglo održati svoje domove dovoljno toplima, dok je 6,9 % stanovništva Unije navelo da si ne može priuštiti primjereno zagrijavanje svojih domova;

| O. | budući da su snažni sustavi socijalne zaštite ključni za socijalnu otpornost u kriznim vremenima; budući da su glavne socijalne posljedice u Europi povećanje troškova života i cjenovna pristupačnost robe i usluga, čime se ugrožavaju ljudska prava kao što su pristup hrani, stanovanju, odjeći i obrazovanju, povoljni radni uvjeti i zaštita od nezaposlenosti, kao i pristup zdravstvenoj skrbi; |
| --- | --- |

O.

budući da su snažni sustavi socijalne zaštite ključni za socijalnu otpornost u kriznim vremenima; budući da su glavne socijalne posljedice u Europi povećanje troškova života i cjenovna pristupačnost robe i usluga, čime se ugrožavaju ljudska prava kao što su pristup hrani, stanovanju, odjeći i obrazovanju, povoljni radni uvjeti i zaštita od nezaposlenosti, kao i pristup zdravstvenoj skrbi;

| P. | budući da je u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava postavljen cilj da EU smanji broj osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti za najmanje 15 milijuna te je usvojen niz prijedloga kako bi se taj cilj postigao do 2030.; budući da u trenutačnom kontekstu postizanje tog cilja postaje teže s obzirom na predviđeno povećanje siromaštva i nezaposlenosti u nadolazećim mjesecima; budući da su sustavi socijalne zaštite pod velikim pritiskom jer se u okviru njih žele ublažiti socijalni učinak krize, pružiti potpora izbjeglicama i zajamčiti pristojni životni uvjeti za sve, kao i pristup kvalitetnim osnovnim uslugama kao što su zdravstvo, obrazovanje i stanovanje; |
| --- | --- |

P.

budući da je u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava postavljen cilj da EU smanji broj osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti za najmanje 15 milijuna te je usvojen niz prijedloga kako bi se taj cilj postigao do 2030.; budući da u trenutačnom kontekstu postizanje tog cilja postaje teže s obzirom na predviđeno povećanje siromaštva i nezaposlenosti u nadolazećim mjesecima; budući da su sustavi socijalne zaštite pod velikim pritiskom jer se u okviru njih žele ublažiti socijalni učinak krize, pružiti potpora izbjeglicama i zajamčiti pristojni životni uvjeti za sve, kao i pristup kvalitetnim osnovnim uslugama kao što su zdravstvo, obrazovanje i stanovanje;

| Q. | budući da je Međunarodna agencija za energiju procijenila da višak dobiti u 2022. iznosi 200 milijardi EUR (7); budući da je također navela da bi privremene fiskalne mjere za neočekivani profit mogle biti dostupne za javne prihode kako bi se djelomično ublažili veći računi za energiju; budući da je Komisija u ožujku 2022. predložila smjernice za uvođenje privremenih poreznih mjera za neočekivani profit (8); |
| --- | --- |

Q.

budući da je Međunarodna agencija za energiju procijenila da višak dobiti u 2022. iznosi 200 milijardi EUR (7); budući da je također navela da bi privremene fiskalne mjere za neočekivani profit mogle biti dostupne za javne prihode kako bi se djelomično ublažili veći računi za energiju; budući da je Komisija u ožujku 2022. predložila smjernice za uvođenje privremenih poreznih mjera za neočekivani profit (8);

| R. | budući da je ruski rat u Ukrajini pokazao odlučnost, jedinstvo i snagu EU-a u pogledu obrane demokratskih vrijednosti; budući da je također otkrio potrebu za gospodarskim, društvenim i institucionalnim reformama koje bi EU-u omogućile da se nosi s globalnim posljedicama ruske vojne agresije; budući da je prijeko potrebno održati dosad impresivno jedinstvo i solidarnost Unije u pogledu upotrebe svih dostupnih nevojnih alata za okončanje ruske agresije na Ukrajinu i zajedničkih sredstava za rješavanje neposrednih učinaka unutar EU-a, kao i održavanja trenutačnog zakonodavnog programa s ciljem poboljšanja socijalne, gospodarske i okolišne otpornosti Unije, unatoč Putinovoj želji da nas podijeli i spriječi ta nastojanja; |
| --- | --- |

R.

budući da je ruski rat u Ukrajini pokazao odlučnost, jedinstvo i snagu EU-a u pogledu obrane demokratskih vrijednosti; budući da je također otkrio potrebu za gospodarskim, društvenim i institucionalnim reformama koje bi EU-u omogućile da se nosi s globalnim posljedicama ruske vojne agresije; budući da je prijeko potrebno održati dosad impresivno jedinstvo i solidarnost Unije u pogledu upotrebe svih dostupnih nevojnih alata za okončanje ruske agresije na Ukrajinu i zajedničkih sredstava za rješavanje neposrednih učinaka unutar EU-a, kao i održavanja trenutačnog zakonodavnog programa s ciljem poboljšanja socijalne, gospodarske i okolišne otpornosti Unije, unatoč Putinovoj želji da nas podijeli i spriječi ta nastojanja;

| S. | budući da je potrebno osigurati da socijalno tržišno gospodarstvo i jedinstveno tržište funkcioniraju, među ostalim i u kriznim vremenima, kako bi se ostvario sav njihov potencijal u korist europskih potrošača i kako bi se doprinijelo povećanju produktivnosti, konkurentnosti europskih poduzeća i otvaranju kvalitetnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

S.

budući da je potrebno osigurati da socijalno tržišno gospodarstvo i jedinstveno tržište funkcioniraju, među ostalim i u kriznim vremenima, kako bi se ostvario sav njihov potencijal u korist europskih potrošača i kako bi se doprinijelo povećanju produktivnosti, konkurentnosti europskih poduzeća i otvaranju kvalitetnih radnih mjesta;

| T. | budući da je Komisija predstavila konkretne mjere kako bi REPowerEU postao stvarnost; |
| --- | --- |

T.

budući da je Komisija predstavila konkretne mjere kako bi REPowerEU postao stvarnost;

| U. | budući da EU mora postati istinska sila na svjetskoj pozornici, sposobna za samostalno djelovanje i odlučivanje, osobito u pogledu obrane, energije, poljoprivrede, akvakulture i industrije; |
| --- | --- |

U.

budući da EU mora postati istinska sila na svjetskoj pozornici, sposobna za samostalno djelovanje i odlučivanje, osobito u pogledu obrane, energije, poljoprivrede, akvakulture i industrije;

| V. | budući da pristup spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima također postaje sve teži za izbjeglice koje dolaze u EU; budući da je EU predan promicanju, zaštiti i ostvarivanju prava svakog pojedinca te svake žene i djevojke na potpunu kontrolu nad pitanjima povezanima s vlastitom seksualnošću te seksualnim i reproduktivnim pravima i prava da o njima odlučuje slobodno i odgovorno, bez diskriminacije, prisile i rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

V.

budući da pristup spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima također postaje sve teži za izbjeglice koje dolaze u EU; budući da je EU predan promicanju, zaštiti i ostvarivanju prava svakog pojedinca te svake žene i djevojke na potpunu kontrolu nad pitanjima povezanima s vlastitom seksualnošću te seksualnim i reproduktivnim pravima i prava da o njima odlučuje slobodno i odgovorno, bez diskriminacije, prisile i rodno uvjetovanog nasilja;

Opća razmatranja

| 1. | izražava solidarnost s ukrajinskim narodom i uviđa da aktivni rat u neposrednom susjedstvu EU-a ima ozbiljne socijalne i gospodarske posljedice za Europu; u potpunosti je svjestan da se demokracija i sloboda ne mogu izraziti nikakvim novčanim ekvivalentom ili socijalnom sigurnošću; ponovno najoštrije osuđuje nezakonitu, ničim izazvanu i neopravdanu vojnu agresiju i invaziju Ruske Federacije na Ukrajinu, kao i sudjelovanje Bjelarusa u njoj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da ruska vojna agresija protiv Ukrajine i opravdane sankcije EU-a protiv Rusije i Bjelarusa utječu na gospodarski oporavak EU-a nakon pandemije i predstavljaju ozbiljnu prijetnju njegovoj strategiji oporavka i otpornosti, kao i cjelovitosti jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da je aktualni rat protiv Ukrajine pogoršao ionako ozbiljnu krizu kad je riječ o cijeni energije diljem Europe, što ima izravan negativan učinak na kupovnu moć svih građana EU-a te na mala i srednja poduzeća; podsjeća da današnje visoke cijene plina i električne energije pogađaju većinu država članica, iako u različitoj mjeri i u različito vrijeme, te da trenutačni nagli porast cijena zahtijeva brzu intervenciju kako bi se koordiniranim odgovorom u obliku gospodarskih i socijalnih politika identificirale, izbjegle i spriječile socioekonomske posljedice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava važnost jamčenja energetske suverenosti i neovisnosti o ruskoj opskrbi te veće strateške autonomije i energetske sigurnosti nadogradnjom i osiguranjem velikih ulaganja u energetsku infrastrukturu EU-a, među ostalim u međupovezanost i prekograničnu infrastrukturu za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i energetsku učinkovitost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uvjeren je u potrebu za daljnjim povećanjem kapaciteta Unije za solidarnost u kriznim vremenima; poziva Komisiju i Vijeće da budu spremni u slučaju da se negativni učinci krize ne budu mogli u dovoljnoj mjeri ispraviti postojećim programima te da reagiraju odlučno, ujedinjeno i brzo te u solidarnosti s onima koji su pogođeni ovom novom ozbiljnom krizom kako bi pomogli kućanstvima i poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima; naglašava da je odlučan, koordiniran i solidaran europski odgovor ključan za ograničavanje širenja krize utvrđivanjem, sprečavanjem i ublažavanjem njezinih gospodarskih i socijalnih posljedica, a time i za nastavak potpore europskih građana za mjere poduzete protiv Rusije i za druge mjere potrebne za pružanje potpore Ukrajincima u njihovoj obrani; poziva institucije EU-a da u skladu s člankom 49. Ugovora o Europskoj uniji i na temelju zasluga Ukrajini dodijele status države kandidatkinje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava svoju punu potporu Ukrajini i ukrajinskom narodu; ističe važnost toga da je Europsko vijeće odobrilo pet paketa sankcija Rusiji i poziva na njihovu brzu i učinkovitu provedbu; poziva države članice da hitno usvoje šesti paket sankcija, uključujući zabranu uvoza ruske nafte, koji je predložila Komisija; ponovno poziva na potpuni embargo s trenutačnim učinkom na uvoz nafte, ugljena, nuklearnog goriva i plina iz Rusije te na potpuno napuštanje plinovoda Sjeverni tok 1 i Sjeverni tok 2; poziva na hitno donošenje mjera za kontrolu štete u vezi sa sankcijama kako bi se osiguralo da radnici i kućanstva ne snose teret tih političkih odluka; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podržava globalna nastojanja da se pomogne Ukrajini, osobito putem skupine G7 te poziva na otpis duga Ukrajini; traži od Komisije i država članica da predvode rad na skrbničkom fondu solidarnosti za Ukrajinu te na strategiji za obnovu Ukrajine nakon rata; podsjeća na svoje dugogodišnje stajalište da Parlament mora biti u potpunosti uključen u uspostavu skrbničkih fondova EU-a i nadzor nad njima, kao i u povezano operativno donošenje odluka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Vijeće da proširi popis osoba protiv kojih su izravno usmjerene sankcije EU-a, uključujući ruske oligarhe, tako da uzme u obzir 6 000 osoba s popisa Zaklade Alekseja Navaljnog; poziva na proširenje sankcija EU-a za medijske subjekte povezane s Rusijom koji djeluju u EU-u, točnije na „novinsku agenciju” InfoRos povezanu s ruskom Glavnom obavještajnom upravom (GRU); |
| --- | --- |

8.

| 9. | prima na znanje da su neki bivši političari, primjerice Esko Aho, François Fillon i Wolfgang Schüssel, nedavno podnijeli ostavku na svoje položaje u ruskim poduzećima i čvrsto zahtijeva da i drugi, kao što su Karin Kneissl i Gerhard Schröder, učine isto; nadalje, poziva Vijeće da proširi popis osoba protiv kojih su usmjerene sankcije EU-a na europske članove upravnih odbora velikih ruskih poduzeća te na političare koji i dalje primaju ruski novac; |
| --- | --- |

9.

Koordinirano rješavanje gospodarske i socijalne krize

| 10. | uvjeren je da učinkovit kratkoročan odgovor uključuje doprinos ublažavanju visokih cijena energenata za kućanstva i poduzeća te održavanje kupovne moći, kvalitetnih radnih mjesta i javnih usluga, uz nastavak provedbe europskog zelenog plana te pravedne, digitalne i zelene tranzicije, kao i jačanje akcijskog plana za europski stup socijalnih prava; poziva na jačanje unutarnjeg energetskog tržišta kako bi se uklonile postojeće ovisnosti EU-a bez stvaranja novih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | još jednom naglašava važnost diversifikacije energetskih resursa, tehnologija i opskrbnih puteva, uz izbjegavanje učinaka ovisnosti o postojećim rješenjima, uspostavu opsežnog plana za javna i privatna ulaganja u energetsku učinkovitost, obnovljivu energiju i održiva dugoročna javna ulaganja u borbu protiv klimatskih promjena i problema opskrbe energijom; stoga poziva Komisiju da poveća koordinaciju planiranja i financiranja energetske učinkovitosti i obnovljive energije, posebno zelenog vodika; poziva na što brže postupno ukidanje fosilnih goriva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno ističe procjenu Komisije da su potrebna dodatna godišnja javna ulaganja u iznosu koji se broji u stotinama milijardi (9) kako bi se odgovorilo na izazove i mogućnosti digitalne transformacije, zelene i pravedne tranzicije te gospodarskog i socijalnog oporavka; stoga naglašava da se povećana razina ulaganja mora stabilizirati te se tijekom brojnih predstojećih godina mora poboljšati uzlazna konvergencija u EU-u; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju i države članice da uvjetuju javna ulaganja i financijsku potporu, uključujući javnu financijsku potporu poduzećima u okviru fleksibilizacije pravila o državnim potporama, relevantnim zahtjevima povezanima s ciljevima javne politike, posebno socijalnim, okolišnim i financijskim zahtjevima, koje bi korisnici trebali ispunjavati sve dok primaju javnu potporu, osiguravajući pritom pošteno i otvoreno tržišno natjecanje, jednake uvjete za naša poduzeća i poštovanje temeljnih načela na kojima se temelji naše jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

13.

| 14. | priznaje da će ublažavanje učinka povećanja cijena energije na ranjiva kućanstva biti ključno za ograničavanje stopa siromaštva; poziva države članice da budu učinkovite i usmjerene u svojoj povećanoj socijalnoj potrošnji, uključujući potporu dohotku, kako bi se ublažio učinak rasta cijena energije, posebno za kućanstva s niskim prihodima, te da financiraju javne politike za povećanje energetske učinkovitosti i širenje obnovljivih izvora energije; naglašava da bi se pri rastu plaća trebalo voditi računa o dugoročnoj inflaciji i rastu produktivnosti kako bi se održala kupovna moć kućanstava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponavlja poziv Vijeća upućen Komisiji da podnese prijedloge kojima bi se učinkovito riješio problem prekomjernih cijena električne energije uz istodobno očuvanje cjelovitosti jedinstvenog tržišta; podsjeća na trenutačne kratkoročne opcije koje je predstavila Komisija (izravna potpora potrošačima putem vaučera, poreznih olakšica ili „modela agregatora/jednog kupca”, državne potpore, oporezivanja, gornjih granica cijena i regulatornih mjera kao što su ugovori za razlike) kako bi se smanjio učinak iznimno visokih cijena na građane i poduzeća, uz istodobno rješavanje učinka širenja na tržišta električne energije; izražava zabrinutost zbog mogućih zlouporaba tržišta; poziva Komisiju da procijeni učinak cijena plina na funkcioniranje tržišta električne energije, posebno na utvrđivanje uloge cijene plina u konačnoj cijeni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izražava duboku zabrinutost zbog posljedica ruskog rata protiv Ukrajine na sigurnost opskrbe hranom EU-a; naglašava hitnu potrebu za poboljšanjem pristupa EU-a sigurnosti opskrbe hranom i, prema potrebi, za povećanjem kapaciteta održive proizvodnje kako bi se smanjila ukupna ovisnost prehrambenog sustava EU-a i izgradila veća otpornost u lancu opskrbe hranom; ističe da su nagla povećanja troškova proizvodnje znatno utjecala na poljoprivredno-prehrambeni sektor, kao što je istaknuto u Rezoluciji Parlamenta od 24. ožujka 2022. o potrebi za hitnim akcijskim planom EU-a u cilju osiguravanja sigurnosti opskrbe hranom unutar i izvan EU-a s obzirom na rusku invaziju na Ukrajinu; upozorava da ograničenja izvoza koja su najavile mnoge zemlje mogu dovesti do povećanja cijena, destabilizirati tržišta, doprinijeti gladi i potencirati špekulativne prakse; |
| --- | --- |

16.

Integracija osoba privremeno raseljenih iz Ukrajine

| 17. | naglašava da bi rat u Ukrajini i posljedično povećanje troškova života i rizik od nezaposlenosti mogli dodatno pogoršati situaciju u kojoj se nalaze obitelji, izbjeglice, žene, djeca kojima prijeti siromaštvo i socijalna isključenost ili oni kojima je potreban pristup kvalitetnoj skrbi i socijalnoj zaštiti; poziva Komisiju i države članice da usmjere svoje napore na provedbu europskog jamstva za djecu radi osiguravanja pristupa besplatnim kvalitetnim uslugama za djecu koja bježe iz Ukrajine ravnopravno s njihovim vršnjacima iz EU-a u zemljama domaćinima te da hitno povećaju financiranje europskog jamstva za djecu s prikladnim proračunom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da pristup potpunoj zdravstvenoj skrbi za sve, posebno za žene i djevojčice koje su žrtve ratnih zločina i koje su izbjeglice u EU-u, mora biti zajamčen u svim državama članicama; poziva države članice da pomognu privremeno raseljenim Ukrajinkama osigurati univerzalan pristup kvalitetnoj zdravstvenoj skrbi u području seksualnog i reproduktivnog zdravlja bez diskriminacije, prisile i zlostavljanja, da riješe pitanje pravnih lijekova i spriječe povrede ljudskih prava koje na njih utječu; pozdravlja najavu Komisije o 1,5 milijuna EUR za namjenski projekt za potporu Fondu UN-a za stanovništvo u pružanju pomoći ženama i djevojčicama u Ukrajini pružanjem usluga spolnog i reproduktivnog zdravlja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju i države članice da posvete osobitu pažnju situaciji maloljetnika bez pratnje, razdvojene djece i domske djece iz Ukrajine kako bi osigurali da su njihove neposredne potrebe zadovoljene, da su na odgovarajući način identificirani i praćeni te da se podaci razmjenjuju između država članica kako bi se maloljetnici bez pratnje povezali sa svojim obiteljima i kasnije ponovno integrirali u ukrajinsko društvo, ako je to moguće, istodobno osiguravajući njihovu zaštitu od zlostavljanja i trgovine ljudima, osobito u slučaju mladih žena i djevojčica; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da je kriza prouzročena bolešću COVID-19 pokazala ključan doprinos radnika migranata u podupiranju europskih gospodarstava; međutim, upozorava da se radnici migranti vrlo često suočavaju s lošim radnim i životnim uvjetima, nedostatkom socijalne zaštite, uskraćivanjem slobode udruživanja i radničkih prava, diskriminacijom i ksenofobijom te je zabrinut zbog prijavljenih slučajeva radničkog iskorištavanja osoba iz Ukrajine; poziva Komisiju i države članice da se pozabave tim slučajevima i da osiguraju da se poštuju radnička prava Ukrajinaca te da se njihova integracija provodi uz potpuno poštovanje zakona, jednakosti i nediskriminacije; smatra da sindikate i organizacije civilnog društva diljem EU-a treba podupirati, među ostalim i pri poduzimanju mjera za zaštitu temeljnih radničkih i socijalnih prava izbjeglica, kako bi se organizirali i udružili u sindikate radnici izbjeglice te kako bi ih se osnažilo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da također pruži financijsku pomoć državama članicama koje poštuju vladavinu prava i u smislu prihvata i integracije izbjeglica, među ostalim za usluge skrbi, smještaja, hrane, materijalne pomoći, programa osposobljavanja i javnih službi za zapošljavanje; ističe potrebu za pružanjem specijalizirane zaštite i skrbi osobama s invaliditetom koje dolaze iz Ukrajine; poziva države članice da pruže potporu nacionalnim tijelima, centrima za prihvat, obrazovanje i zapošljavanje, nevladinim organizacijama i dobrotvornim organizacijama u upotrebi alata EU-a za profiliranje vještina državljana trećih zemalja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da bi europski sustavi mentalnog zdravlja trebali biti bolje financirani i da skrb može biti problematična za opću populaciju te da bi je trebalo poboljšati; naglašava da je to još izazovnije za izbjeglice i druge migrante; smatra da će biti ključno znatno povećati financijska sredstva za kliničke usluge mentalnog zdravlja kako bi se izbjeglicama pružila potpora u suočavanju s traumama, uz nekliničke pristupe u suradnji sa školama, organizacijama u zajednici i drugima; |
| --- | --- |

22.

Novi paket mjera za otpornost Europe

Paket mjera za socijalnu otpornost za građane

| 23. | naglašava da se očekuje da će se gospodarska i socijalna situacija u EU-u u nadolazećim mjesecima dodatno pogoršati zbog kombinacije još viših cijena energije, a time i većih rashoda za grijanje te veće inflacije za drugu robu i usluge; ponavlja da bi zdravstvene rizike i dalje trebalo pratiti; smatra da bi bilo važno da EU to predvidi i do ljeta 2022. uspostavi politički okvir i konkretne inicijative za države članice, koje bi trebale biti izravno usmjerene na pružanje potpore najranjivijim skupinama svojeg stanovništva; ponavlja poziv Vijeća upućen državama članicama i Komisiji da hitno uspostave potrebne mehanizme solidarnosti i naknade te da surađuju na zajedničkim mjerama, imajući na umu sljedeću zimsku sezonu,; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva na donošenje privremenog europskog paketa za socijalnu otpornost kojim bi se koordinirao niz mjera i sredstava za jačanje sustava socijalne skrbi i socijalne zaštite u EU-u, uključujući nastavak i refinanciranje instrumenta SURE sve dok socioekonomske posljedice rata i dalje negativno utječu na tržište rada, te na uspostavu instrumenta socijalne spašavanja s povećanom javnom potporom postojećim instrumentima usmjerenima na najsiromašnije u našem društvu; osim toga, poziva na brzo donošenje Socijalnog fonda za klimatsku politiku i veća ulaganja u socijalne klimatske mjere; poziva države članice da po potrebi razmotre privremenu obustavu nacionalnih programa indeksacije najamnina; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da organizira popratni sastanak na temu socijalnog samita u Portu na kojem će sudjelovati institucije i socijalni partneri EU-a kako bi se raspravilo o pitanjima povezanima s izvanrednom situacijom s kojom se suočavamo zbog sve veće inflacije i njezinih socijalnih posljedica, posebno u pogledu životnih uvjeta, pravedne preraspodjele bogatstva među različitim skupinama u društvu i pristojnih plaća, te da radi na ažuriranju Akcijskog plana za europski stup socijalnih prava kako bi se osiguralo da se postavljeni ciljevi ostvare eventualnim donošenjem dodatnih prijedloga, gdje je to potrebno, i/ili financijskih sredstava; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da će Komisiju predstaviti preporuku Vijeća o okviru za sustave minimalnog dohotka u svrhu zaštite prava na pristojan život i iskorjenjivanja siromaštva te rješavanja pitanja primjerenosti i pokrivenosti, uključujući klauzulu o neregresiji, jer je ona hitno potrebna; podsjeća da je Komisija u preporukama po državama članicama preporučila programe minimalnog dohotka te je istaknula da nisu sve države članice postavile iznad granice siromaštva; osim toga, poziva na usvajanje programa naknada za stjecanje kvalifikacija koje se dodjeljuju osobama koje žele započeti strukovno ili tercijarno obrazovanje kako bi pokrila troškove svojeg obrazovanja i osnovne potrebe; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća da su mladi posebno pogođeni krizom prouzročenom bolešću COVID-19 u pogledu zapošljavanja, obrazovanja, osposobljavanja i mentalne dobrobiti; zabrinut je da će zbog gospodarskih posljedica trenutačne krize do koje je došlo zbog ruske agresije na Ukrajinu biti puno više nezaposlenih mladih u Europi, a to će imati dugotrajne socioekonomske posljedice;- |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća da je pravo na primjeren životni standard, uključujući stanovanje, uključeno u Opću deklaraciju o ljudskim pravima; upozorava da će tržište stambenih nekretnina u Europi biti pod još većim pritiskom te stoga poziva Komisiju i države članice da rade na osiguravanju pristupa pristojnom i cjenovno pristupačnom stanovanju za sve putem nacionalnih planova za cjenovno pristupačno stanovanje uključenih u nacionalne programe reformi; u tom kontekstu pozdravlja Europsku platformu za borbu protiv beskućništva; |
| --- | --- |

28.

| 29. | upozorava na utjecaj aktualnog rata na globalne lance opskrbe hranom i cijene hrane te na posljedice za kupovnu moć; u svjetlu povećanja cijena hrane ističe usvajanje povećanih minimalnih dodijeljenih sredstava za mjere socijalne uključenosti u novom Europskom socijalnom fondu plus (ESF+), kao i dodatnih 3 % za mjere u okviru Fonda europske pomoći za najpotrebitije te potiče države članice da dodijele više od minimalnih iznosa potrebnih u skladu s ESF-om +; |
| --- | --- |

29.

Paket gospodarske pomoći za poduzeća

| 30. | ponovno poziva na usklađeno djelovanje EU-a u cilju rješavanja gospodarskih i socijalnih posljedica ruskog rata protiv Ukrajine i nametnutih sankcija; predlaže stvaranje paketa gospodarske pomoći za poduzeća, uključujući gospodarske, proračunske i zakonodavne elemente, za MSP-ove i javna ulaganja, bez ugrožavanja klimatskih ciljeva EU-a za 2030. i 2050.; smatra da bi takav paket trebao barem omogućiti:






  (a) | Komisiji da izradi analizu kojom se utvrđuju sektori koji su najviše pogođeni kumulativnim učincima viših cijena energije i sirovina te učinkom rata, u skladu s ciljevima bolje regulative; |
| --- | --- | --- |

30.

(a)

Komisiji da izradi analizu kojom se utvrđuju sektori koji su najviše pogođeni kumulativnim učincima viših cijena energije i sirovina te učinkom rata, u skladu s ciljevima bolje regulative;

| (b) | povećanje potpora za poduzeća u takvim sektorima osiguravanjem fleksibilne primjene pravila o državnim potporama, uz istodobno osiguravanje poštenog tržišnog natjecanja koje podliježe relevantnim obvezujućim zahtjevima održivosti uključenima u poslovne modele poduzeća, kao što su zabrane kolektivnog otpuštanja, povećana energetska učinkovitost, dodatna potrošnja energije iz obnovljivih izvora i ciljevi smanjenja neobrađenih materijala; |
| --- | --- |

(b)

povećanje potpora za poduzeća u takvim sektorima osiguravanjem fleksibilne primjene pravila o državnim potporama, uz istodobno osiguravanje poštenog tržišnog natjecanja koje podliježe relevantnim obvezujućim zahtjevima održivosti uključenima u poslovne modele poduzeća, kao što su zabrane kolektivnog otpuštanja, povećana energetska učinkovitost, dodatna potrošnja energije iz obnovljivih izvora i ciljevi smanjenja neobrađenih materijala;

| (c) | donošenje strategije diversifikacije kako bi se osigurala pouzdana opskrba robom i kritičnim sirovinama, kao što su rijetki zemni metali, te osiguravanje održivih lanaca opskrbe u skladu s Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

(c)

donošenje strategije diversifikacije kako bi se osigurala pouzdana opskrba robom i kritičnim sirovinama, kao što su rijetki zemni metali, te osiguravanje održivih lanaca opskrbe u skladu s Pariškim sporazumom;

| (d) | osiguravanje energetske neovisnosti od ruske opskrbe i veće strateške autonomije nadogradnjom i osiguravanjem velikih ulaganja u energetsku infrastrukturu EU-a, među ostalim u međupovezanost i prekograničnu infrastrukturu, proizvodnju obnovljive energije i energetsku učinkovitost; |
| --- | --- |

(d)

osiguravanje energetske neovisnosti od ruske opskrbe i veće strateške autonomije nadogradnjom i osiguravanjem velikih ulaganja u energetsku infrastrukturu EU-a, među ostalim u međupovezanost i prekograničnu infrastrukturu, proizvodnju obnovljive energije i energetsku učinkovitost;

| (e) | povećanje razine jamstva EU-a u programu InvestEU radi poticanja ulaganja u potporu europskim MSP-ovima, među ostalim u svrhu potpore u obliku kapitala, te stvaranje namjenskog okvira za poduzeća pogođena posljedicama rata i za projekte povezane s energetskom neovisnošću kojima se podupiru energetski i klimatski ciljevi u tom programu, koji se financiraju novim sredstvima; |
| --- | --- |

(e)

povećanje razine jamstva EU-a u programu InvestEU radi poticanja ulaganja u potporu europskim MSP-ovima, među ostalim u svrhu potpore u obliku kapitala, te stvaranje namjenskog okvira za poduzeća pogođena posljedicama rata i za projekte povezane s energetskom neovisnošću kojima se podupiru energetski i klimatski ciljevi u tom programu, koji se financiraju novim sredstvima;

| 31. | ističe nedavne zaključke Vijeća u kojima se države članice i Komisija pozivaju da nastave na najbolji način koristiti paket instrumenata za državne potpore, uključujući novi privremeni krizni okvir za državne potpore; u tom pogledu ističe nedostatak održivosti ili socijalnih uvjeta u okviru državnih potpora koji je predstavila Komisija; ustraje u tome da se institucije EU-a i države članice pobrinu za to da se javna financijska potpora koja se dodjeljuje poduzećima za borbu protiv gospodarskih učinaka pandemije i rata uvjetuje time da se sredstva upotrebljavaju u korist zaposlenika i da se poduzeća koja primaju sredstva suzdrže od isplate bonusa članovima uprave, utaje poreza, isplate dividendi ili ponude programa otkupa dionica sve dok primaju takvu potporu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja činjenicu da će Komisija uskoro donijeti instrument jedinstvenog tržišta za hitne slučajeve; potiče Komisiju da u kontekst takvog zakonodavnog okvira uključi odredbe kojima se uspostavljaju testiranja otpornosti poduzeća na stres, slična testiranju otpornosti financijskih institucija na stres, kojima bi se mapirali, procijenili i pružili mogući odgovori na rizike njihova lanca opskrbe, uključujući vanjske učinke te socijalne, okolišne i političke rizike; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podsjeća na važnost funkcionalnog jedinstvenog tržišta kao okosnice gospodarstva EU-a; ističe da je ruska invazija na Ukrajinu istaknula niz izazova za otpornost EU-a u pogledu ponude i potražnje koji utječu na njegove industrije i fragmentiraju jedinstveno tržište; traži od Komisije da iznese nove prijedloge kojima se privatni akteri potiču da ulažu u EU te osobito da ojača jedinstveno tržište za usluge, ostvaruje napredak s unijom tržišta kapitala i bankarskom unijom te da iskoristi nove oblike javno-privatnih partnerstava u kojima država preuzima ograničene rizike financiranja kako bi se mobilizirale aktivnosti ulaganja u privatnom sektoru, kao što su programi potpora MSP-ovima zbog pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

33.

Jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje

| 34. | ističe da su europski građani smatrali da ih EU svojim odgovorom na krizu prouzročenu bolešću COVID-19 štiti i otvara mogućnosti, posebno uspostavom programa SURE i instrumenta NextGenerationEU (NGEU); ističe da ni instrument NGEU, njegova komponenta za oporavak i otpornost ni fleksibilnost u okviru trenutačnog višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021. – 2027. nisu dovoljni da bi se u potpunosti pokrile financijske potrebe nastale zbog rata u Ukrajini; podsjeća da ti instrumenti nisu osmišljeni ni po svojoj veličini zamišljeni za suočavanje s novim izazovima koji proizlaze iz ruske agresije i invazije i istodobno održavanje ulaganja u programe i politike EU-a, uključujući važne prioritete kao što je pravedna, zelena i digitalna tranzicija; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe da je potrebno optimizirati upotrebu postojećih mogućnosti financiranja, fleksibilnosti i drugih odredaba utvrđenih u Uredbi o VFO-u i Financijskoj uredbi; međutim, uvjeren je da je u proračunu EU-a potrebno predvidjeti dodatnu fleksibilnost, uključujući potpuno iskorištavanje opozvanih sredstava, kako bi se odgovorilo na nepredviđene i hitne potrebe; poziva Komisiju da detaljno preispita funkcioniranje trenutačnog VFO-a i nastavi s donošenjem zakonodavnog prijedloga za sveobuhvatnu reviziju VFO-a što je prije moguće, a najkasnije u prvom tromjesečju 2023.; očekuje da će ta revizija uzeti u obzir dugoročne posljedice rata u Ukrajini i poduzete hitne mjere; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća da je spreman mobilizirati sve dostupne proračunske instrumente EU-a kako bi se pružila najveća moguća financijska potpora ljudima koji bježe od rata u Ukrajini te upozorava na to da takva mobilizacija ne bi smjela biti štetna za postojeće programe i djelovanja; poziva Komisiju da utvrdi dodatna nedodijeljena sredstva, posebno iz prethodnih postupaka programiranja, koja se mogu mobilizirati za potporu Ukrajini i rješavanje posljedica rata; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja plan koji je Komisija iznijela u okviru svojeg novog programa REPowerEU kako bi Europa s obzirom na rusku invaziju Ukrajine znatno prije 2030. postala neovisna o ruskim fosilnim gorivima, počevši od plina; poziva Komisiju da istraži kako bi se taj program mogao koristiti zajedno s nacionalnim planovima za oporavak i otpornost kako bi se unaprijedila ulaganja u energetsku tranziciju, uključujući financiranje višedržavnih projekata u području energetske sigurnosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva na brzu provedbu nacionalnih planova za oporavak i otpornost, posebno u području energetike, na nacionalnoj i europskoj razini; čvrsto vjeruje da bi se time trebala povećati strateška autonomija EU-a; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podsjeća da nije ugovoreno više od 200 milijardi EUR zajmova; stoga traži od država članica da, u skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost, iskoriste nezatražene zajmove u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost za pokrivanje aktualnih negativnih gospodarskih i društvenih troškova koji su posljedica rata; |
| --- | --- |

39.

| 40. | prima na znanje zaključke MMF-a da je fiskalna politika prikladnija od monetarne politike za rješavanje novih šokova i da bi automatskim fiskalnim stabilizatorima trebalo omogućiti slobodno djelovanje, dok se dodatna sredstva dodjeljuju, među ostalim, za humanitarnu pomoć izbjeglicama i za prijenose kućanstvima s niskim prihodima te ciljanu potporu ugroženim, ali održivim poduzećima; |
| --- | --- |

40.

| 41. | prima na znanje komunikaciju Komisije o Smjernicama za fiskalnu politiku za 2023. (10) i njezin poziv da se zadrži poticajna fiskalna politika i istodobno osigura spremnost reagirati na promjenjivu gospodarsku situaciju; očekuje od Komisije da predloži skup mjera fiskalne politike za reagiranje na gospodarske šokove i nagli porast razine siromaštva; nadalje, u tom kontekstu očekuje da će opća klauzula o odstupanju ostati aktivirana sve dok je prisutno temeljno opravdanje; smatra da bi povratak na fiskalna pravila u trenutačnim okolnostima mogao imati neželjene posljedice za gospodarstvo EU-a i sposobnost država članica da se suoče s trenutačnom krizom; |
| --- | --- |

41.

| 42. | u kontekstu aktualnih globalnih geopolitičkih izazova, kao što su pandemija bolesti COVID-19 i ruska invazija na Ukrajinu, koristi priliku da se ponovno razmotri gospodarsko upravljanje EU-a kako bi se povećala njegova otpornost na šokove i krize te ojačala njegova socijalna i energetska dimenzija; poziva Komisiju da pažljivo pregleda sveobuhvatan odgovor gospodarske politike na trenutačnu krizu kako bi se učinkovito riješilo pitanje gospodarskih i socijalnih nejednakosti u kontekstu golemih potreba za ulaganjima; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisiju da pokrene reviziju fiskalnih pravila EU-a; konstatira da se pri reviziji okvira gospodarskog upravljanja moraju uzeti u obzir posljedice pandemije i rata te posljedice za energetsku tranziciju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva na uspostavu novog namjenskog europskog fonda (strateški fond za autonomiju Europe) za financiranje prekogranične energetske infrastrukture, uz izbjegavanje učinka ovisnosti o fosilnim gorivima, i proizvodnje obnovljive energije i energetske učinkovitosti, čime bi se snažnije krenulo prema europskom zelenom planu i ojačalo kibersigurnost, industrijsku konkurentnost, kružno gospodarstvo, sigurnost opskrbe hranom i održivi razvoj i na taj način osigurala europska autonomija i zaštitile kvalitetne javne usluge u nadolazećim desetljećima; ustraje u tome da bi se svaki takav novi fond trebao uspostaviti u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i funkcionirati pod punim nadzorom Europskog parlamenta, uz izravno upravljanje Komisije; naglašava da bi njegov ukupni iznos trebalo utvrditi na temelju jasne analize troškova i nedostataka u ulaganju; traži da se cijeli fond temelji na iskustvima stečenima u okviru instrumenta Next Generation EU; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da su istodobno potrebna dodatna nova vlastita sredstva EU-a kako bi se barem pokrili troškovi otplate NGEU-a (glavnica i kamate) i osiguralo dugoročno održivo financiranje proračuna EU-a u cilju izbjegavanja toga da se novi prioriteti EU-a financiraju na štetu postojećih programa i politika EU-a; odlučan je u namjeri da pomno prati provedbu dogovorenog i pravno obvezujućeg plana za vlastita sredstva od prosinca 2020.; apelira na Vijeće da ubrza pregovore o prvom skupu vlastitih sredstava EU-a, koji uključuje prihode od mehanizma za graničnu prilagodbu emisija ugljika, sustava trgovanja emisijama i udjela u dobiti najvećih i najprofitabilnijih multinacionalnih poduzeća u cilju postizanja dogovora prije završetka proračunskog postupka za 2023.; ponavlja svoj zahtjev za uvođenje drugog skupa novih vlastitih sredstava bez daljnje odgode, uključujući porez na financijske transakcije, te potiče Komisiju da predstavi prijedlog prije prosinca 2023.; ističe da je potrebno poduzeti daljnje mjere ako se predložena nova vlastita sredstva ne usvoje ili ako se njima ne ostvari očekivana razina prihoda za proračun EU-a; u tom kontekstu ističe važnost redovitog dijaloga o vlastitim sredstvima između triju institucija; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da bi, kao što je Europsko vijeće naglasilo, privremeno oporezivanje ili regulatorne intervencije u pogledu neočekivane dobiti mogli biti izvor nacionalnog javnog financiranja; poziva Komisiju i države članice da koordiniraju osmišljavanje sustava oporezivanja neočekivane dobiti ili drugih regulatornih mjera u cilju njihova korištenja za ublažavanje socijalnih i gospodarskih posljedica rata u Ukrajini za EU; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe hitnost brze provedbe sporazuma iz drugog stupa OECD-a o minimalnoj razini efektivnog oporezivanja, uz provedbu prvog stupa usmjerenog na pravedniju raspodjelu dobiti i prava oporezivanja među zemljama u odnosu na najveća multinacionalna poduzeća, uključujući ona u digitalnom sektoru (11); |
| --- | --- |

47.

| 48. | ponavlja da je hitno potrebno boriti se protiv utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza i agresivnog poreznog planiranja daljnjim reformama, uključujući reforme Skupine za Kodeks o postupanju pri oporezivanju poslovanja, u skladu s preporukama Parlamenta; poziva Vijeće da postigne dogovor o prijedlozima Komisije za reviziju Direktive o oporezivanju energije (12) i direktivu o utvrđivanju pravila za sprečavanje zlouporabe fiktivnih subjekata u porezne svrhe (13) nakon mišljenja Parlamenta o tome; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja studiju izvedivosti koju je zatražila Komisija u vezi s registrom imovine EU-a kao rezultat posebnog zahtjeva Parlamenta; konstatira da bi se takvim mehanizmom javnim tijelima omogućio pravovremeni pristup informacijama o vlasništvu nad imovinom i robom visoke vrijednosti diljem EU-a i time učinkovito suzbila nastojanja za zaobilaženje ciljanih financijskih sankcija i borilo protiv pranja novca te utaje i izbjegavanja plaćanja poreza; osim toga, smatra da bi Komisija trebala zatražiti da jurisdikcije izvan EU-a objave informacije o vlasništvu imovine sankcioniranih pojedinaca i subjekata u okviru svojih nadležnosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ponavlja svoj poziv da se iskoristi okvir pregovora o zakonodavnom paketu za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma kako bi se uklonile postojeće rupe u zakonu koje omogućuju prikrivanje struktura stvarnog vlasništva te kako bi se osiguralo da se sva relevantna imovina ruskih oligarha s popisa u EU-u zaplijeni u skladu s pravnim okvirom EU-a; u tom kontekstu priznaje rad Komisijine radne skupine za zamrzavanje i oduzimanje imovine; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0121.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0099.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0206.

(4)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(5)  SL C 99, 1.3.2022., str. 191.

(6)  Prijedlog Komisije od 24. studenoga 2021. o zajedničkom izvješću o zapošljavanju za 2022. (COM(2021)0743).

(7)  https://www.iea.org/reports/a-10-point-plan-to-reduce-the-european-unions-reliance-on-russian-natural-gas

(8)  Komunikacija Komisije od 8. ožujka 2022. naslovljena „REPowerEU: zajedničko europsko djelovanje za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju” (COM(2022)0108).

(9)  Radni dokument službi Komisije od 27. svibnja 2020. o utvrđivanju potreba za oporavak Europe (SWD(2020)0098), s početkom od str. 16.

(10)  Komunikacija Komisije od 2. ožujka 2022. o smjernicama za fiskalnu politiku za 2023. (COM(2022)0085).

(11)  Vidjeti odgovor povjerenika Gentilonija od 15. veljače 2022. kao odgovor na pisano pitanje E-005563/2021 o poreznim prihodima država članica i EU-a nakon sporazuma OECD-a.

(12)  Prijedlog Komisije o direktivi Vijeća od 14. srpnja 2021. o restrukturiranju sustava Zajednice Unije za oporezivanje energenata i električne energije (COM(2021)0563).

(13)  Prijedlog Komisije o direktivi Vijeća od 22. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila za sprečavanje zlouporabe fiktivnih subjekata u porezne svrhe (COM(2021)0565).

---

III Pripremni akti

Europski parlament

četvrtak, 19. svibnja 2022.

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 479/86 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 479/86

---

P9_TA(2022)0208

Privremena liberalizacija trgovine kojom se dopunjuju trgovinske povlastice koje se primjenjuju na ukrajinske proizvode na temelju Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o privremenoj liberalizaciji trgovine kojom se dopunjuju trgovinske povlastice koje se primjenjuju na ukrajinske proizvode na temelju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane (COM(2022)0195 – C9-0159/2022 – 2022/0138(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 479/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0195), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0195),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0159/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0159/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 13. svibnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 13. svibnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0146/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0146/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0138

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. svibnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o privremenim mjerama liberalizacije trgovine kojima se dopunjuju trgovinske povlastice koje se primjenjuju na ukrajinske proizvode na temelju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/870.)

---

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 479/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 479/87

---

P9_TA(2022)0209

Čuvanje, analiza i pohrana u Eurojustu dokaza u vezi s genocidom, zločinima protiv čovječnosti, ratnim zločinima i povezanim kaznenim djelima ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prikupljanja, čuvanja i analize dokaza povezanih s genocidom, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima, u Eurojustu (COM(2022)0187 – C9-0155/2022 – 2022/0130(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 479/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0187), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0187),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 85. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0155/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 85. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0155/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. svibnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. svibnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0130

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. svibnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1727 u pogledu čuvanja, analize i pohrane u Eurojustu dokaza u vezi s genocidom, zločinima protiv čovječnosti, ratnim zločinima i povezanim kaznenim djelima

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/838.)

---

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 479/88 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 479/88

---

P9_TA(2022)0210

Uredba (EU) 2016/1628: produljenje ovlasti za donošenje delegiranih akata ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog paramenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1628 u pogledu produljenja ovlasti Komisije za donošenje delegiranih akata (COM(2022)0113 – C9-0119/2022 – 2022/0080(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 479/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0113), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0113),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0119/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0119/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. svibnja 2022. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. svibnja 2022. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 11. svibnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 11. svibnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P9_TC1-COD(2022)0080

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. svibnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1628 u pogledu produljenja ovlasti Komisije za donošenje delegiranih akata

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/992.)

---

| 16.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 479/89 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 479/89

---

P9_TA(2022)0216

Minimalna razina oporezivanja za multinacionalne skupine *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o Prijedlogu direktive Vijeća o osiguravanju globalne minimalne razine oporezivanja za multinacionalne skupine u Uniji (COM(2021)0823 – C9-0040/2022 – 2021/0433(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2022/C 479/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2021)0823), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2021)0823),

| — | uzimajući u obzir članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0040/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0040/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0140/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0140/2022),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Ogledna pravila GloBE-a, koja su dogovorile države članice, potrebno je provesti tako da ostanu što sličnija globalnom sporazumu. Ova Direktiva
  pomno
  prati sadržaj i strukturu oglednih pravila GloBE-a. Kako bi se osigurala usklađenost s primarnim pravom Unije, točnije sa slobodom poslovnog nastana, pravila ove Direktive trebala bi se primjenjivati na subjekte koji su rezidenti u državi članici te na nerezidentne subjekte matičnog subjekta koji se nalaze u toj državi članici. Ova bi se Direktiva isto tako trebala primjenjivati na vrlo velike, isključivo domaće skupine. Na taj bi način pravni okvir bio osmišljen tako da se izbjegne svaki rizik od diskriminacije između prekograničnih i domaćih situacija. Svi subjekti, uključujući matično društvo koje primjenjuje pravilo o uključivanju prihoda, koji se nalaze u državi članici s niskim poreznim opterećenjem, podlijegali bi dodatnom porezu. Isto tako, dodatnom porezu podlijegali bi sastavni subjekti istog matičnog društva koji se nalaze u drugoj državi članici s niskim poreznim opterećenjem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Ogledna pravila GloBE-a, koja su dogovorile države članice, potrebno je provesti tako da ostanu što sličnija globalnom sporazumu. Ova Direktiva
  pomno
  prati sadržaj i strukturu oglednih pravila GloBE-a. Kako bi se osigurala usklađenost s primarnim pravom Unije, točnije sa slobodom poslovnog nastana, pravila ove Direktive trebala bi se primjenjivati na subjekte koji su rezidenti u državi članici te na nerezidentne subjekte matičnog subjekta koji se nalaze u toj državi članici. Ova bi se Direktiva isto tako trebala primjenjivati na vrlo velike, isključivo domaće skupine. Na taj bi način pravni okvir bio osmišljen tako da se izbjegne svaki rizik od diskriminacije između prekograničnih i domaćih situacija. Svi subjekti, uključujući matično društvo koje primjenjuje pravilo o uključivanju prihoda, koji se nalaze u državi članici s niskim poreznim opterećenjem, podlijegali bi dodatnom porezu. Isto tako, dodatnom porezu podlijegali bi sastavni subjekti istog matičnog društva koji se nalaze u drugoj državi članici s niskim poreznim opterećenjem.

| (6) | Ogledna pravila GloBE-a, koja su dogovorile države članice, potrebno je provesti tako da ostanu što sličnija globalnom sporazumu.
  Uspjeh sporazuma u potpunosti će ovisiti o transparentnoj i dosljednoj provedbi unutar Unije i na globalnoj razini.
  Ova Direktiva
  općenito
  prati sadržaj i strukturu oglednih pravila GloBE-a
  , ali se u određenim aspektima od njih razlikuje, uključujući u pogledu primjene određenih pravila u Uniji
  . Kako bi se osigurala usklađenost s primarnim pravom Unije, točnije sa slobodom poslovnog nastana, pravila ove Direktive trebala bi se primjenjivati na subjekte koji su rezidenti u državi članici te na nerezidentne subjekte matičnog subjekta koji se nalaze u toj državi članici. Ova bi se Direktiva isto tako trebala primjenjivati na vrlo velike, isključivo domaće skupine. Na taj bi način pravni okvir bio osmišljen tako da se izbjegne svaki rizik od diskriminacije između prekograničnih i domaćih situacija. Svi subjekti, uključujući matično društvo koje primjenjuje pravilo o uključivanju prihoda, koji se nalaze u državi članici s niskim poreznim opterećenjem, podlijegali bi dodatnom porezu. Isto tako, dodatnom porezu podlijegali bi sastavni subjekti istog matičnog društva koji se nalaze u drugoj državi članici s niskim poreznim opterećenjem. |
| --- | --- |

(6)

Ogledna pravila GloBE-a, koja su dogovorile države članice, potrebno je provesti tako da ostanu što sličnija globalnom sporazumu.
  Uspjeh sporazuma u potpunosti će ovisiti o transparentnoj i dosljednoj provedbi unutar Unije i na globalnoj razini.
  Ova Direktiva
  općenito
  prati sadržaj i strukturu oglednih pravila GloBE-a
  , ali se u određenim aspektima od njih razlikuje, uključujući u pogledu primjene određenih pravila u Uniji
  . Kako bi se osigurala usklađenost s primarnim pravom Unije, točnije sa slobodom poslovnog nastana, pravila ove Direktive trebala bi se primjenjivati na subjekte koji su rezidenti u državi članici te na nerezidentne subjekte matičnog subjekta koji se nalaze u toj državi članici. Ova bi se Direktiva isto tako trebala primjenjivati na vrlo velike, isključivo domaće skupine. Na taj bi način pravni okvir bio osmišljen tako da se izbjegne svaki rizik od diskriminacije između prekograničnih i domaćih situacija. Svi subjekti, uključujući matično društvo koje primjenjuje pravilo o uključivanju prihoda, koji se nalaze u državi članici s niskim poreznim opterećenjem, podlijegali bi dodatnom porezu. Isto tako, dodatnom porezu podlijegali bi sastavni subjekti istog matičnog društva koji se nalaze u drugoj državi članici s niskim poreznim opterećenjem.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Iako je potrebno obeshrabrivati prakse izbjegavanja poreza, trebalo bi izbjegavati negativne učinke na manje MNP-ove na unutarnjem tržištu. U tu bi se svrhu ova Direktiva trebala primjenjivati samo na subjekte koji se nalaze u Uniji i koji su članovi skupina MNP-ova ili velikih domaćih skupina koje dostižu godišnji prag od
  najmanje
  750 000 000  EUR konsolidiranih prihoda. Taj bi prag bio u skladu s pragom iz postojećih međunarodnih poreznih pravila, kao što su pravila o izvješćivanju po zemljama (9). Subjekti obuhvaćeni područjem primjene ove Direktive nazivaju se sastavnim subjektima. Određeni subjekti trebali bi biti isključeni iz područja primjene na temelju svoje posebne svrhe i statusa. Isključeni subjekti bili bi subjekti koji nisu usmjereni na ostvarivanje dobiti i obavljaju djelatnosti od općeg interesa te zbog tih razloga vjerojatno neće podlijegati porezu u državi članici u kojoj se nalaze. Kako bi se zaštitili ti posebni interesi, potrebno je iz područja primjene direktive isključiti vladina tijela, međunarodne organizacije, neprofitne organizacije i mirovinske fondove. Investicijski fondovi i subjekti za ulaganja u nekretnine isto bi tako trebali biti isključeni iz područja primjene ako se nalaze na vrhu vlasničkog lanca jer se za te takozvane prolazne subjekte ostvarena dobit oporezuje na razini vlasnika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Iako je potrebno obeshrabrivati prakse izbjegavanja poreza, trebalo bi izbjegavati negativne učinke na manje MNP-ove na unutarnjem tržištu. U tu bi se svrhu ova Direktiva trebala primjenjivati samo na subjekte koji se nalaze u Uniji i koji su članovi skupina MNP-ova ili velikih domaćih skupina koje dostižu godišnji prag od
  najmanje
  750 000 000  EUR konsolidiranih prihoda. Taj bi prag bio u skladu s pragom iz postojećih međunarodnih poreznih pravila, kao što su pravila o izvješćivanju po zemljama (9). Subjekti obuhvaćeni područjem primjene ove Direktive nazivaju se sastavnim subjektima. Određeni subjekti trebali bi biti isključeni iz područja primjene na temelju svoje posebne svrhe i statusa. Isključeni subjekti bili bi subjekti koji nisu usmjereni na ostvarivanje dobiti i obavljaju djelatnosti od općeg interesa te zbog tih razloga vjerojatno neće podlijegati porezu u državi članici u kojoj se nalaze. Kako bi se zaštitili ti posebni interesi, potrebno je iz područja primjene direktive isključiti vladina tijela, međunarodne organizacije, neprofitne organizacije i mirovinske fondove. Investicijski fondovi i subjekti za ulaganja u nekretnine isto bi tako trebali biti isključeni iz područja primjene ako se nalaze na vrhu vlasničkog lanca jer se za te takozvane prolazne subjekte ostvarena dobit oporezuje na razini vlasnika.

| (7) | Iako je potrebno obeshrabrivati prakse izbjegavanja poreza, trebalo bi izbjegavati negativne učinke na manje MNP-ove na unutarnjem tržištu. U tu bi se svrhu ova Direktiva trebala primjenjivati samo na subjekte koji se nalaze u Uniji i koji su članovi skupina MNP-ova ili velikih domaćih skupina koje dostižu godišnji prag od 750 000 000  EUR konsolidiranih prihoda. Taj bi prag bio u skladu s pragom iz postojećih međunarodnih poreznih pravila, kao što su pravila o izvješćivanju po zemljama (9)

  te bi ga stoga sve države članice trebale poštovati. Komisija bi trebala pratiti kako i u kojoj mjeri države članice primjenjuju ogledna pravila GloBE-a na manje subjekte i poduzeti odgovarajuće mjere ako ih primjenjuju na način koji je u suprotnosti s načelima prava Unije ili narušava cjelovitost unutarnjeg tržišta
  . Subjekti obuhvaćeni područjem primjene ove Direktive nazivaju se sastavnim subjektima. Određeni subjekti trebali bi biti isključeni iz područja primjene na temelju svoje posebne svrhe i statusa. Isključeni subjekti bili bi subjekti koji nisu usmjereni na ostvarivanje dobiti i obavljaju djelatnosti od općeg interesa te zbog tih razloga vjerojatno neće podlijegati porezu u državi članici u kojoj se nalaze. Kako bi se zaštitili ti posebni interesi, potrebno je iz područja primjene direktive isključiti vladina tijela, međunarodne organizacije, neprofitne organizacije i mirovinske fondove. Investicijski fondovi i subjekti za ulaganja u nekretnine isto bi tako trebali biti isključeni iz područja primjene ako se nalaze na vrhu vlasničkog lanca jer se za te takozvane prolazne subjekte ostvarena dobit oporezuje na razini vlasnika. |
| --- | --- |

(7)

Iako je potrebno obeshrabrivati prakse izbjegavanja poreza, trebalo bi izbjegavati negativne učinke na manje MNP-ove na unutarnjem tržištu. U tu bi se svrhu ova Direktiva trebala primjenjivati samo na subjekte koji se nalaze u Uniji i koji su članovi skupina MNP-ova ili velikih domaćih skupina koje dostižu godišnji prag od 750 000 000  EUR konsolidiranih prihoda. Taj bi prag bio u skladu s pragom iz postojećih međunarodnih poreznih pravila, kao što su pravila o izvješćivanju po zemljama (9)

  te bi ga stoga sve države članice trebale poštovati. Komisija bi trebala pratiti kako i u kojoj mjeri države članice primjenjuju ogledna pravila GloBE-a na manje subjekte i poduzeti odgovarajuće mjere ako ih primjenjuju na način koji je u suprotnosti s načelima prava Unije ili narušava cjelovitost unutarnjeg tržišta
  . Subjekti obuhvaćeni područjem primjene ove Direktive nazivaju se sastavnim subjektima. Određeni subjekti trebali bi biti isključeni iz područja primjene na temelju svoje posebne svrhe i statusa. Isključeni subjekti bili bi subjekti koji nisu usmjereni na ostvarivanje dobiti i obavljaju djelatnosti od općeg interesa te zbog tih razloga vjerojatno neće podlijegati porezu u državi članici u kojoj se nalaze. Kako bi se zaštitili ti posebni interesi, potrebno je iz područja primjene direktive isključiti vladina tijela, međunarodne organizacije, neprofitne organizacije i mirovinske fondove. Investicijski fondovi i subjekti za ulaganja u nekretnine isto bi tako trebali biti isključeni iz područja primjene ako se nalaze na vrhu vlasničkog lanca jer se za te takozvane prolazne subjekte ostvarena dobit oporezuje na razini vlasnika.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Kako bi se državama članicama omogućilo da ostvare korist od prihoda ostvarenih od dodatnog poreza koji je prikupljen od njihovih sastavnih subjekata koji podliježu niskoj poreznoj stopi i nalaze se na njihovu državnom području, države članice trebale bi
  moći odabrati primjenu
  domaćeg sustava prikupljanja dodatnog poreza. Sastavni subjekti skupine MNP-ova koji se nalaze u državi članici koja je odabrala provesti pravila koja su jednakovrijedna pravilu o uključivanju prihoda i pravilu o nedovoljno plaćenom porezu u svojem domaćem poreznom sustavu trebali bi platiti dodatni porez toj državi članici. Iako se državama članicama ostavlja određena fleksibilnost u tehničkoj provedbi domaćeg
  sustava
  prikupljanja dodatnog poreza,
  takvim bi se sustavom trebalo osigurati minimalno efektivno
  oporezivanje
  kvalificirajuće dobiti ili gubitka sastavnih subjekata na način koji je jednak ili jednakovrijedan pravilu o uključivanju prihoda i pravilu o nedovoljno plaćenom porezu iz ove Direktive
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Kako bi se državama članicama omogućilo da ostvare korist od prihoda ostvarenih od dodatnog poreza koji je prikupljen od njihovih sastavnih subjekata koji podliježu niskoj poreznoj stopi i nalaze se na njihovu državnom području, države članice trebale bi
  moći odabrati primjenu
  domaćeg sustava prikupljanja dodatnog poreza. Sastavni subjekti skupine MNP-ova koji se nalaze u državi članici koja je odabrala provesti pravila koja su jednakovrijedna pravilu o uključivanju prihoda i pravilu o nedovoljno plaćenom porezu u svojem domaćem poreznom sustavu trebali bi platiti dodatni porez toj državi članici. Iako se državama članicama ostavlja određena fleksibilnost u tehničkoj provedbi domaćeg
  sustava
  prikupljanja dodatnog poreza,
  takvim bi se sustavom trebalo osigurati minimalno efektivno
  oporezivanje
  kvalificirajuće dobiti ili gubitka sastavnih subjekata na način koji je jednak ili jednakovrijedan pravilu o uključivanju prihoda i pravilu o nedovoljno plaćenom porezu iz ove Direktive
  .

| (13) | Kako bi se državama članicama omogućilo da ostvare korist od prihoda ostvarenih od dodatnog poreza koji je prikupljen od njihovih sastavnih subjekata koji podliježu niskoj poreznoj stopi i nalaze se na njihovu državnom području, države članice trebale bi
  imati mogućnost primjene
  domaćeg sustava prikupljanja dodatnog poreza. Sastavni subjekti skupine MNP-ova koji se nalaze u državi članici koja je odabrala provesti pravila koja su jednakovrijedna pravilu o uključivanju prihoda i pravilu o nedovoljno plaćenom porezu u svojem domaćem poreznom sustavu trebali bi platiti dodatni porez toj državi članici. Iako se državama članicama ostavlja određena fleksibilnost u tehničkoj provedbi domaćeg prikupljanja dodatnog poreza,
  Skupina za Kodeks o postupanju (
  oporezivanje
  poslovanja) koju je osnovalo Vijeće trebala bi pomno pratiti primjenu tog poreza. Komisija bi trebala pružiti pomoć u tom pogledu
  . |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se državama članicama omogućilo da ostvare korist od prihoda ostvarenih od dodatnog poreza koji je prikupljen od njihovih sastavnih subjekata koji podliježu niskoj poreznoj stopi i nalaze se na njihovu državnom području, države članice trebale bi
  imati mogućnost primjene
  domaćeg sustava prikupljanja dodatnog poreza. Sastavni subjekti skupine MNP-ova koji se nalaze u državi članici koja je odabrala provesti pravila koja su jednakovrijedna pravilu o uključivanju prihoda i pravilu o nedovoljno plaćenom porezu u svojem domaćem poreznom sustavu trebali bi platiti dodatni porez toj državi članici. Iako se državama članicama ostavlja određena fleksibilnost u tehničkoj provedbi domaćeg prikupljanja dodatnog poreza,
  Skupina za Kodeks o postupanju (
  oporezivanje
  poslovanja) koju je osnovalo Vijeće trebala bi pomno pratiti primjenu tog poreza. Komisija bi trebala pružiti pomoć u tom pogledu
  .

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Kako bi se osigurao razmjeran pristup, tim bi se postupkom trebale uzeti u obzir neke specifične situacije u kojima su rizici povezani s BEPS-om manji. Stoga bi direktiva trebala uključivati materijalno izuzeće na temelju troškova povezanih sa zaposlenicima i vrijednošću materijalne imovine u određenoj jurisdikciji. Time bi se u određenoj mjeri mogle riješiti situacije u kojima skupina MNP-ova ili velika domaća skupina obavljaju gospodarske aktivnosti za koje je potrebna fizička prisutnost u jurisdikcijama s niskim poreznim opterećenjem jer u tom slučaju nije vjerojatno da će se provoditi praksa BEPS-a. Trebalo bi razmotriti i poseban slučaj skupina MNP-ova koje tek započinju svoje međunarodne aktivnosti kako se ne bi obeshrabrilo širenje prekograničnih aktivnosti skupina MNP-ova koje ostvaruju korist od niske razine oporezivanja u svojoj domaćoj jurisdikciji u kojoj najčešće posluju. Stoga bi domaće aktivnosti takvih skupina koje podliježu niskim poreznim stopama trebalo isključiti iz primjene pravila tijekom prijelaznog razdoblja od
  pet godina
  te pod uvjetom da skupina MNP-ova nema sastavne subjekte u više od šest drugih jurisdikcija. Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema velikim domaćim skupinama, dobit od djelatnosti takvih skupina isto bi tako trebalo isključiti tijekom prijelaznog razdoblja od
  pet godina
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Kako bi se osigurao razmjeran pristup, tim bi se postupkom trebale uzeti u obzir neke specifične situacije u kojima su rizici povezani s BEPS-om manji. Stoga bi direktiva trebala uključivati materijalno izuzeće na temelju troškova povezanih sa zaposlenicima i vrijednošću materijalne imovine u određenoj jurisdikciji. Time bi se u određenoj mjeri mogle riješiti situacije u kojima skupina MNP-ova ili velika domaća skupina obavljaju gospodarske aktivnosti za koje je potrebna fizička prisutnost u jurisdikcijama s niskim poreznim opterećenjem jer u tom slučaju nije vjerojatno da će se provoditi praksa BEPS-a. Trebalo bi razmotriti i poseban slučaj skupina MNP-ova koje tek započinju svoje međunarodne aktivnosti kako se ne bi obeshrabrilo širenje prekograničnih aktivnosti skupina MNP-ova koje ostvaruju korist od niske razine oporezivanja u svojoj domaćoj jurisdikciji u kojoj najčešće posluju. Stoga bi domaće aktivnosti takvih skupina koje podliježu niskim poreznim stopama trebalo isključiti iz primjene pravila tijekom prijelaznog razdoblja od
  pet godina
  te pod uvjetom da skupina MNP-ova nema sastavne subjekte u više od šest drugih jurisdikcija. Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema velikim domaćim skupinama, dobit od djelatnosti takvih skupina isto bi tako trebalo isključiti tijekom prijelaznog razdoblja od
  pet godina
  .

| (14) | Kako bi se osigurao razmjeran pristup, tim bi se postupkom trebale uzeti u obzir neke specifične situacije u kojima su rizici povezani s BEPS-om manji. Stoga bi direktiva trebala uključivati materijalno izuzeće na temelju troškova povezanih sa zaposlenicima i vrijednošću materijalne imovine u određenoj jurisdikciji. Time bi se u određenoj mjeri mogle riješiti situacije u kojima skupina MNP-ova ili velika domaća skupina obavljaju gospodarske aktivnosti za koje je potrebna fizička prisutnost u jurisdikcijama s niskim poreznim opterećenjem jer u tom slučaju nije vjerojatno da će se provoditi praksa BEPS-a. Trebalo bi razmotriti i poseban slučaj skupina MNP-ova koje tek započinju svoje međunarodne aktivnosti kako se ne bi obeshrabrilo širenje prekograničnih aktivnosti skupina MNP-ova koje ostvaruju korist od niske razine oporezivanja u svojoj domaćoj jurisdikciji u kojoj najčešće posluju. Stoga bi domaće aktivnosti takvih skupina koje podliježu niskim poreznim stopama trebalo isključiti iz primjene pravila tijekom prijelaznog razdoblja od
  tri godine
  te pod uvjetom da skupina MNP-ova nema sastavne subjekte u više od šest drugih jurisdikcija. Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema velikim domaćim skupinama, dobit od djelatnosti takvih skupina isto bi tako trebalo isključiti tijekom prijelaznog razdoblja od
  tri godine
  . |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se osigurao razmjeran pristup, tim bi se postupkom trebale uzeti u obzir neke specifične situacije u kojima su rizici povezani s BEPS-om manji. Stoga bi direktiva trebala uključivati materijalno izuzeće na temelju troškova povezanih sa zaposlenicima i vrijednošću materijalne imovine u određenoj jurisdikciji. Time bi se u određenoj mjeri mogle riješiti situacije u kojima skupina MNP-ova ili velika domaća skupina obavljaju gospodarske aktivnosti za koje je potrebna fizička prisutnost u jurisdikcijama s niskim poreznim opterećenjem jer u tom slučaju nije vjerojatno da će se provoditi praksa BEPS-a. Trebalo bi razmotriti i poseban slučaj skupina MNP-ova koje tek započinju svoje međunarodne aktivnosti kako se ne bi obeshrabrilo širenje prekograničnih aktivnosti skupina MNP-ova koje ostvaruju korist od niske razine oporezivanja u svojoj domaćoj jurisdikciji u kojoj najčešće posluju. Stoga bi domaće aktivnosti takvih skupina koje podliježu niskim poreznim stopama trebalo isključiti iz primjene pravila tijekom prijelaznog razdoblja od
  tri godine
  te pod uvjetom da skupina MNP-ova nema sastavne subjekte u više od šest drugih jurisdikcija. Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema velikim domaćim skupinama, dobit od djelatnosti takvih skupina isto bi tako trebalo isključiti tijekom prijelaznog razdoblja od
  tri godine
  .

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Kako bi se postigla ravnoteža između ciljeva globalne reforme kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja i administrativnog opterećenja za porezne uprave i porezne obveznike
  , ovom
  bi se
  Direktivom
  trebalo predvidjeti
  de minimis isključenje za skupine MNP-ova ili velike domaće skupine čiji je prosječni prihod u određenoj jurisdikciji manji od 10 000 000  EUR, a prosječna kvalificirajuća dobit ili gubitak manji od 1 000 000  EUR. Takve skupine MNP-ova ili velike domaće skupine ne bi trebale plaćati dodatni porez čak i ako je njihova efektivna porezna stopa niža od minimalne porezne stope u toj jurisdikciji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Kako bi se postigla ravnoteža između ciljeva globalne reforme kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja i administrativnog opterećenja za porezne uprave i porezne obveznike
  , ovom
  bi se
  Direktivom
  trebalo predvidjeti
  de minimis isključenje za skupine MNP-ova ili velike domaće skupine čiji je prosječni prihod u određenoj jurisdikciji manji od 10 000 000  EUR, a prosječna kvalificirajuća dobit ili gubitak manji od 1 000 000  EUR. Takve skupine MNP-ova ili velike domaće skupine ne bi trebale plaćati dodatni porez čak i ako je njihova efektivna porezna stopa niža od minimalne porezne stope u toj jurisdikciji.

| (16) | U skladu sa sporazumom postignutim na temelju Uključivog okvira za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti u okviru OECD-a / skupine G-20
  , ovom Direktivom
  predviđeno je
  de minimis isključenje za skupine MNP-ova ili velike domaće skupine čiji je prosječni prihod u određenoj jurisdikciji manji od 10 000 000  EUR, a prosječna kvalificirajuća dobit ili gubitak manji od 1 000 000  EUR. Takve skupine MNP-ova ili velike domaće skupine ne bi trebale plaćati dodatni porez čak i ako je njihova efektivna porezna stopa niža od minimalne porezne stope u toj jurisdikciji. |
| --- | --- |

(16)

U skladu sa sporazumom postignutim na temelju Uključivog okvira za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti u okviru OECD-a / skupine G-20
  , ovom Direktivom
  predviđeno je
  de minimis isključenje za skupine MNP-ova ili velike domaće skupine čiji je prosječni prihod u određenoj jurisdikciji manji od 10 000 000  EUR, a prosječna kvalificirajuća dobit ili gubitak manji od 1 000 000  EUR. Takve skupine MNP-ova ili velike domaće skupine ne bi trebale plaćati dodatni porez čak i ako je njihova efektivna porezna stopa niža od minimalne porezne stope u toj jurisdikciji.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Za učinkovitu primjenu sustava ključno je da se postupci koordiniraju na razini skupine. Bit će potrebno uspostaviti sustav kojim se osigurava neometan protok informacija unutar skupine MNP-ova i prema poreznim jurisdikcijama u kojima se nalaze sastavni subjekti. Primarnu odgovornost za podnošenje prijave s informacijama trebao bi snositi sam sastavni subjekt. Međutim, odricanje od takve odgovornosti trebalo bi se primjenjivati ako je skupina MNP-ova odredila drugi subjekt za podnošenje i razmjenu prijava s informacijama. To bi mogao biti lokalni subjekt ili subjekt iz druge jurisdikcije koji je s državom članicom sastavnog subjekta sklopio sporazum između nadležnih tijela. U prvih dvanaest mjeseci nakon njezina stupanja na snagu, Komisija bi trebala preispitati ovu Direktivu u skladu sa sporazumom o zahtjevima za podnošenje na temelju provedbenog okvira GloBE-a, koji je postignut u sklopu Uključivog okvira. S obzirom na prilagodbe radi usklađenosti koje zahtijeva ovaj sustav, skupinama koje su prvi put obuhvaćene područjem primjene ove Direktive trebalo bi odobriti razdoblje od 18 mjeseci za usklađivanje sa zahtjevima za informacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Za učinkovitu primjenu sustava ključno je da se postupci koordiniraju na razini skupine. Bit će potrebno uspostaviti sustav kojim se osigurava neometan protok informacija unutar skupine MNP-ova i prema poreznim jurisdikcijama u kojima se nalaze sastavni subjekti. Primarnu odgovornost za podnošenje prijave s informacijama trebao bi snositi sam sastavni subjekt. Međutim, odricanje od takve odgovornosti trebalo bi se primjenjivati ako je skupina MNP-ova odredila drugi subjekt za podnošenje i razmjenu prijava s informacijama. To bi mogao biti lokalni subjekt ili subjekt iz druge jurisdikcije koji je s državom članicom sastavnog subjekta sklopio sporazum između nadležnih tijela. U prvih dvanaest mjeseci nakon njezina stupanja na snagu, Komisija bi trebala preispitati ovu Direktivu u skladu sa sporazumom o zahtjevima za podnošenje na temelju provedbenog okvira GloBE-a, koji je postignut u sklopu Uključivog okvira. S obzirom na prilagodbe radi usklađenosti koje zahtijeva ovaj sustav, skupinama koje su prvi put obuhvaćene područjem primjene ove Direktive trebalo bi odobriti razdoblje od 18 mjeseci za usklađivanje sa zahtjevima za informacije.

| (18) | Za učinkovitu primjenu sustava ključno je da se postupci koordiniraju na razini skupine. Bit će potrebno uspostaviti sustav kojim se osigurava neometan protok informacija unutar skupine MNP-ova i prema poreznim jurisdikcijama u kojima se nalaze sastavni subjekti. Primarnu odgovornost za podnošenje prijave s informacijama trebao bi snositi sam sastavni subjekt. Međutim, odricanje od takve odgovornosti trebalo bi se primjenjivati ako je skupina MNP-ova odredila drugi subjekt za podnošenje i razmjenu prijava s informacijama. To bi mogao biti lokalni subjekt ili subjekt iz druge jurisdikcije koji je s državom članicom sastavnog subjekta sklopio sporazum između nadležnih tijela. U prvih dvanaest mjeseci nakon njezina stupanja na snagu, Komisija bi
  kroz relevantne delegirane akte
  trebala preispitati ovu Direktivu u skladu sa sporazumom o zahtjevima za podnošenje na temelju provedbenog okvira GloBE-a, koji je postignut u sklopu Uključivog okvira. S obzirom na prilagodbe radi usklađenosti koje zahtijeva ovaj sustav, skupinama koje su prvi put obuhvaćene područjem primjene ove Direktive trebalo bi odobriti razdoblje od 18 mjeseci za usklađivanje sa zahtjevima za informacije. |
| --- | --- |

(18)

Za učinkovitu primjenu sustava ključno je da se postupci koordiniraju na razini skupine. Bit će potrebno uspostaviti sustav kojim se osigurava neometan protok informacija unutar skupine MNP-ova i prema poreznim jurisdikcijama u kojima se nalaze sastavni subjekti. Primarnu odgovornost za podnošenje prijave s informacijama trebao bi snositi sam sastavni subjekt. Međutim, odricanje od takve odgovornosti trebalo bi se primjenjivati ako je skupina MNP-ova odredila drugi subjekt za podnošenje i razmjenu prijava s informacijama. To bi mogao biti lokalni subjekt ili subjekt iz druge jurisdikcije koji je s državom članicom sastavnog subjekta sklopio sporazum između nadležnih tijela. U prvih dvanaest mjeseci nakon njezina stupanja na snagu, Komisija bi
  kroz relevantne delegirane akte
  trebala preispitati ovu Direktivu u skladu sa sporazumom o zahtjevima za podnošenje na temelju provedbenog okvira GloBE-a, koji je postignut u sklopu Uključivog okvira. S obzirom na prilagodbe radi usklađenosti koje zahtijeva ovaj sustav, skupinama koje su prvi put obuhvaćene područjem primjene ove Direktive trebalo bi odobriti razdoblje od 18 mjeseci za usklađivanje sa zahtjevima za informacije.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | S obzirom na prednosti koje donosi transparentnost u području poreza, ohrabruje činjenica da će se znatna količina informacija dostaviti poreznim tijelima u svim uključenim jurisdikcijama. Skupine MNP-ova obuhvaćene područjem primjene ove Direktive trebale bi biti obvezne pružiti sveobuhvatne i detaljne informacije o svojoj dobiti i efektivnoj poreznoj stopi u svakoj jurisdikciji u kojoj imaju sastavne subjekte. Takvim opsežnim izvješćivanjem mogla bi se povećati transparentnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

S obzirom na prednosti koje donosi transparentnost u području poreza, ohrabruje činjenica da će se znatna količina informacija dostaviti poreznim tijelima u svim uključenim jurisdikcijama. Skupine MNP-ova obuhvaćene područjem primjene ove Direktive trebale bi biti obvezne pružiti sveobuhvatne i detaljne informacije o svojoj dobiti i efektivnoj poreznoj stopi u svakoj jurisdikciji u kojoj imaju sastavne subjekte. Takvim opsežnim izvješćivanjem mogla bi se povećati transparentnost.

| (19) | S obzirom na prednosti koje donosi transparentnost u području poreza, ohrabruje činjenica da će se znatna količina informacija dostaviti poreznim tijelima u svim uključenim jurisdikcijama. Skupine MNP-ova obuhvaćene područjem primjene ove Direktive trebale bi biti obvezne pružiti sveobuhvatne i detaljne informacije o svojoj dobiti i efektivnoj poreznoj stopi u svakoj jurisdikciji u kojoj imaju sastavne subjekte. Takvim opsežnim izvješćivanjem mogla bi se povećati transparentnost.
  Veća transparentnost pri otkrivanju financijskih informacija donosi koristi poreznim upravama i veću sigurnost za porezne obveznike. U tom će kontekstu Direktiva Vijeća 2011/16/EU



   (1a)



  imati ulogu u olakšavanju provedbe ove Direktive, a buduća revizija Direktive 2011/16/EU podlijegat će procjeni učinka koja će se provesti prije 31. prosinca 2022. |
| --- | --- |

(19)

S obzirom na prednosti koje donosi transparentnost u području poreza, ohrabruje činjenica da će se znatna količina informacija dostaviti poreznim tijelima u svim uključenim jurisdikcijama. Skupine MNP-ova obuhvaćene područjem primjene ove Direktive trebale bi biti obvezne pružiti sveobuhvatne i detaljne informacije o svojoj dobiti i efektivnoj poreznoj stopi u svakoj jurisdikciji u kojoj imaju sastavne subjekte. Takvim opsežnim izvješćivanjem mogla bi se povećati transparentnost.
  Veća transparentnost pri otkrivanju financijskih informacija donosi koristi poreznim upravama i veću sigurnost za porezne obveznike. U tom će kontekstu Direktiva Vijeća 2011/16/EU



   (1a)



  imati ulogu u olakšavanju provedbe ove Direktive, a buduća revizija Direktive 2011/16/EU podlijegat će procjeni učinka koja će se provesti prije 31. prosinca 2022.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 19.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19a) | Trebalo bi pratiti potencijalno štetne i narušavajuće mjere kojima je cilj nadoknaditi moguće povećanje poreza na dobit, a obavijest Komisije o primjeni pravila o državnim potporama na mjere koje se odnose na izravno oporezivanje poduzeća trebalo bi po potrebi ažurirati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19a)

Trebalo bi pratiti potencijalno štetne i narušavajuće mjere kojima je cilj nadoknaditi moguće povećanje poreza na dobit, a obavijest Komisije o primjeni pravila o državnim potporama na mjere koje se odnose na izravno oporezivanje poduzeća trebalo bi po potrebi ažurirati.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 19.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19b) | Skupina za Kodeks o postupanju (oporezivanje poslovanja) koju je osnovalo Vijeće trebala bi kontinuirano pratiti razvoj računovodstvenih standarda i njihovu primjenu za potrebe minimalne razine oporezivanja. Ako je potrebno, trebala bi iznositi prijedloge za prilagodbu pravila o utvrđivanju dobiti. Komisija bi trebala pružiti pomoć u tom pogledu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19b)

Skupina za Kodeks o postupanju (oporezivanje poslovanja) koju je osnovalo Vijeće trebala bi kontinuirano pratiti razvoj računovodstvenih standarda i njihovu primjenu za potrebe minimalne razine oporezivanja. Ako je potrebno, trebala bi iznositi prijedloge za prilagodbu pravila o utvrđivanju dobiti. Komisija bi trebala pružiti pomoć u tom pogledu.

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Učinkovitost i pravednost globalne reforme kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja uvelike ovise o njezinoj provedbi u cijelom svijetu. Stoga će biti ključno da svi glavni trgovinski partneri Unije primjenjuju kvalificirano pravilo o uključivanju prihoda ili jednakovrijedan skup pravila o minimalnom oporezivanju. U tom kontekstu i kao potpora pravnoj sigurnosti i učinkovitosti globalnih pravila o minimalnom oporezivanju, važno je dodatno odrediti uvjete pod kojima se pravila provedena u jurisdikciji treće zemlje, kojima se neće prenijeti pravila globalnog sporazuma, mogu priznati kao jednakovrijedna kvalificiranom pravilu o uključivanju prihoda. U tu bi svrhu ovom Direktivom Komisija trebala predvidjeti procjenu kriterija jednakovrijednosti na temelju određenih parametara te pružiti popis jurisdikcija trećih zemalja koje ispunjavaju kriterije jednakovrijednosti. Taj bi se popis mijenjao delegiranim aktom nakon svake naknadne procjene pravnog okvira koji je jurisdikcija treće zemlje provela u svojem domaćem pravu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Učinkovitost i pravednost globalne reforme kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja uvelike ovise o njezinoj provedbi u cijelom svijetu. Stoga će biti ključno da svi glavni trgovinski partneri Unije primjenjuju kvalificirano pravilo o uključivanju prihoda ili jednakovrijedan skup pravila o minimalnom oporezivanju. U tom kontekstu i kao potpora pravnoj sigurnosti i učinkovitosti globalnih pravila o minimalnom oporezivanju, važno je dodatno odrediti uvjete pod kojima se pravila provedena u jurisdikciji treće zemlje, kojima se neće prenijeti pravila globalnog sporazuma, mogu priznati kao jednakovrijedna kvalificiranom pravilu o uključivanju prihoda. U tu bi svrhu ovom Direktivom Komisija trebala predvidjeti procjenu kriterija jednakovrijednosti na temelju određenih parametara te pružiti popis jurisdikcija trećih zemalja koje ispunjavaju kriterije jednakovrijednosti. Taj bi se popis mijenjao delegiranim aktom nakon svake naknadne procjene pravnog okvira koji je jurisdikcija treće zemlje provela u svojem domaćem pravu.

| (20) | Učinkovitost i pravednost globalne reforme kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja uvelike ovise o njezinoj
  brzoj i dosljednoj
  provedbi u cijelom svijetu
  i u državama članicama do kraja 2023
  . Stoga će biti ključno da svi glavni trgovinski partneri Unije primjenjuju kvalificirano pravilo o uključivanju prihoda ili jednakovrijedan skup pravila o minimalnom oporezivanju. U tom kontekstu i kao potpora pravnoj sigurnosti i učinkovitosti globalnih pravila o minimalnom oporezivanju, važno je dodatno odrediti uvjete pod kojima se pravila provedena u jurisdikciji treće zemlje, kojima se neće prenijeti pravila globalnog sporazuma, mogu priznati kao jednakovrijedna kvalificiranom pravilu o uključivanju prihoda. U tu bi svrhu ovom Direktivom Komisija trebala predvidjeti
  prvu
  procjenu kriterija jednakovrijednosti na temelju određenih parametara te pružiti popis jurisdikcija trećih zemalja koje ispunjavaju kriterije jednakovrijednosti
  u odgovarajućem vremenskom roku
  . Taj bi se popis mijenjao delegiranim aktom nakon svake naknadne procjene pravnog okvira koji je jurisdikcija treće zemlje provela u svojem domaćem pravu.
  Provedba ove Direktive zahtijevat će povećanu razmjenu informacija između država članica i jurisdikcija trećih zemalja. U tu bi svrhu Direktivu 2011/16/EU trebalo preispitati u skladu s budućim radom OECD-a na sporazumu između nadležnih tijela koji će se izraditi do kraja 2022. |
| --- | --- |

(20)

Učinkovitost i pravednost globalne reforme kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja uvelike ovise o njezinoj
  brzoj i dosljednoj
  provedbi u cijelom svijetu
  i u državama članicama do kraja 2023
  . Stoga će biti ključno da svi glavni trgovinski partneri Unije primjenjuju kvalificirano pravilo o uključivanju prihoda ili jednakovrijedan skup pravila o minimalnom oporezivanju. U tom kontekstu i kao potpora pravnoj sigurnosti i učinkovitosti globalnih pravila o minimalnom oporezivanju, važno je dodatno odrediti uvjete pod kojima se pravila provedena u jurisdikciji treće zemlje, kojima se neće prenijeti pravila globalnog sporazuma, mogu priznati kao jednakovrijedna kvalificiranom pravilu o uključivanju prihoda. U tu bi svrhu ovom Direktivom Komisija trebala predvidjeti
  prvu
  procjenu kriterija jednakovrijednosti na temelju određenih parametara te pružiti popis jurisdikcija trećih zemalja koje ispunjavaju kriterije jednakovrijednosti
  u odgovarajućem vremenskom roku
  . Taj bi se popis mijenjao delegiranim aktom nakon svake naknadne procjene pravnog okvira koji je jurisdikcija treće zemlje provela u svojem domaćem pravu.
  Provedba ove Direktive zahtijevat će povećanu razmjenu informacija između država članica i jurisdikcija trećih zemalja. U tu bi svrhu Direktivu 2011/16/EU trebalo preispitati u skladu s budućim radom OECD-a na sporazumu između nadležnih tijela koji će se izraditi do kraja 2022.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 21.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21a) | Ogledna pravila GloBE-a vjerojatno će se izmijeniti, osobito pravila o „sigurnim lukama” kojima se nastoje pojednostavniti zahtjevi za podnošenje prijave koji se primjenjuju na sastavne subjekte. Ovom bi se Direktivom trebalo osigurati postojanje odgovarajućih zaštitnih mjera za kontrolu tih subjekata. Stoga bi se u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Komisiji trebala dodijeliti ovlast za donošenje akata kako bi se osigurala usklađenost ove Direktive s međunarodnim obvezama država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21a)

Ogledna pravila GloBE-a vjerojatno će se izmijeniti, osobito pravila o „sigurnim lukama” kojima se nastoje pojednostavniti zahtjevi za podnošenje prijave koji se primjenjuju na sastavne subjekte. Ovom bi se Direktivom trebalo osigurati postojanje odgovarajućih zaštitnih mjera za kontrolu tih subjekata. Stoga bi se u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Komisiji trebala dodijeliti ovlast za donošenje akata kako bi se osigurala usklađenost ove Direktive s međunarodnim obvezama država članica.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 23.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23a) | U ovu se Direktivu uvodi klauzula o preispitivanju kako bi se zajamčila pravilna evaluacija primjene ove Direktive pet godina nakon njezina stupanja na snagu. U okviru tog preispitivanja trebalo bi procijeniti i ponovno razmotriti napredak u globalnoj provedbi OECD-ovog sporazuma / oglednih pravila GloBE-a, kao i određena izuzeća i odstupanja, osobito u vezi sa sustavima poreza na raspodjelu i materijalnim isključivanjem dobiti, relevantnošću praga za skupinu MNP-ova i velika domaća poduzeća obuhvaćena područjem primjene te učinkom na porezne prihode u zemljama u razvoju. U okviru tog preispitivanja po potrebi bi se u pravo Unije također mogle uključiti izmjene oglednih pravila GloBE-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23a)

U ovu se Direktivu uvodi klauzula o preispitivanju kako bi se zajamčila pravilna evaluacija primjene ove Direktive pet godina nakon njezina stupanja na snagu. U okviru tog preispitivanja trebalo bi procijeniti i ponovno razmotriti napredak u globalnoj provedbi OECD-ovog sporazuma / oglednih pravila GloBE-a, kao i određena izuzeća i odstupanja, osobito u vezi sa sustavima poreza na raspodjelu i materijalnim isključivanjem dobiti, relevantnošću praga za skupinu MNP-ova i velika domaća poduzeća obuhvaćena područjem primjene te učinkom na porezne prihode u zemljama u razvoju. U okviru tog preispitivanja po potrebi bi se u pravo Unije također mogle uključiti izmjene oglednih pravila GloBE-a.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 24.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (24a) | U sklopu Uključivog okvira OECD-a/skupine G20 za BEPS, uz dva pravila namijenjena uvođenju u nacionalne porezne zakone, takozvani stup 2. sastoji se od pravila utemeljenog na ugovoru, odnosno pravila o dodatnom oporezivanju, kojim se izvornim jurisdikcijama omogućuje da uvedu ograničeno oporezivanje izvora na određena plaćanja povezanih strana koja podliježu poreznoj stopi nižoj od minimalne. Komisija bi trebala preporučiti državama članicama da izmijene svoje bilateralne porezne sporazume sa zemljama s niskim dohotkom kako bi uključile to pravilo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24a)

U sklopu Uključivog okvira OECD-a/skupine G20 za BEPS, uz dva pravila namijenjena uvođenju u nacionalne porezne zakone, takozvani stup 2. sastoji se od pravila utemeljenog na ugovoru, odnosno pravila o dodatnom oporezivanju, kojim se izvornim jurisdikcijama omogućuje da uvedu ograničeno oporezivanje izvora na određena plaćanja povezanih strana koja podliježu poreznoj stopi nižoj od minimalne. Komisija bi trebala preporučiti državama članicama da izmijene svoje bilateralne porezne sporazume sa zemljama s niskim dohotkom kako bi uključile to pravilo.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Smatra se da se sastavni subjekt koji nije prolazni subjekt nalazi u jurisdikciji u kojoj se smatra rezidentom u svrhu oporezivanja na temelju mjesta uprave, mjesta osnivanja ili sličnih kriterija. | Smatra se da se sastavni subjekt koji nije prolazni subjekt nalazi u jurisdikciji u kojoj se smatra rezidentom u svrhu oporezivanja na temelju mjesta
  stvarne
  uprave,
  odnosno mjesta gdje se donose ključne upravljačke i komercijalne odluke nužne za vođenje poslovanja,
  mjesta osnivanja ili sličnih kriterija
  koji odražavaju stvarne gospodarske aktivnosti u skladu s ovom Direktivom i oglednim pravilima GloBE-a
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Smatra se da se sastavni subjekt koji nije prolazni subjekt nalazi u jurisdikciji u kojoj se smatra rezidentom u svrhu oporezivanja na temelju mjesta uprave, mjesta osnivanja ili sličnih kriterija.

Smatra se da se sastavni subjekt koji nije prolazni subjekt nalazi u jurisdikciji u kojoj se smatra rezidentom u svrhu oporezivanja na temelju mjesta
  stvarne
  uprave,
  odnosno mjesta gdje se donose ključne upravljačke i komercijalne odluke nužne za vođenje poslovanja,
  mjesta osnivanja ili sličnih kriterija
  koji odražavaju stvarne gospodarske aktivnosti u skladu s ovom Direktivom i oglednim pravilima GloBE-a
  .

Amandman 15

Prijedlog direktive

Članak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 4.a




  Pravila o suzbijanju izbjegavanja poreza





  1.
     
  Za potrebe izračunavanja dodatnog poreza, države članice ne uzimaju u obzir aranžman ili niz aranžmana koji nisu autentični s obzirom na sve relevantne činjenice i okolnosti te s obzirom na to da im je ključna svrha stjecanje porezne prednosti kojom se poništavaju cilj ili svrha ove Direktive. Aranžman se može sastojati od više koraka ili dijelova.






  2.
     
  Za potrebe stavka 1., aranžman ili niz aranžmana smatraju se neautentičnima ako nisu uspostavljeni iz valjanih komercijalnih razloga koji odražavaju stvarne gospodarske aktivnosti.






  3.
     
  S aranžmanom ili nizom aranžmana koji se ne uzimaju u obzir u skladu sa stavkom 1. u svrhu izračuna porezne osnovice postupa se prema njihovom ekonomskom sadržaju.






  4.
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 52. radi uspostave detaljnijih pravila protiv izbjegavanja poreza, posebno kako bi se uzele u obzir buduće izmjene oglednih pravila GloBE-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 4.a

Pravila o suzbijanju izbjegavanja poreza

1.
     
  Za potrebe izračunavanja dodatnog poreza, države članice ne uzimaju u obzir aranžman ili niz aranžmana koji nisu autentični s obzirom na sve relevantne činjenice i okolnosti te s obzirom na to da im je ključna svrha stjecanje porezne prednosti kojom se poništavaju cilj ili svrha ove Direktive. Aranžman se može sastojati od više koraka ili dijelova.

2.
     
  Za potrebe stavka 1., aranžman ili niz aranžmana smatraju se neautentičnima ako nisu uspostavljeni iz valjanih komercijalnih razloga koji odražavaju stvarne gospodarske aktivnosti.

3.
     
  S aranžmanom ili nizom aranžmana koji se ne uzimaju u obzir u skladu sa stavkom 1. u svrhu izračuna porezne osnovice postupa se prema njihovom ekonomskom sadržaju.

4.
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 52. radi uspostave detaljnijih pravila protiv izbjegavanja poreza, posebno kako bi se uzele u obzir buduće izmjene oglednih pravila GloBE-a.

Amandman 16

Amandman 16

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 3.

Članak 10. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako iznos kvalificiranog domaćeg dodatnog poreza uzetog u obzir pri izračunu dodatnog poreza u određenoj jurisdikciji u skladu s člankom 26. za fiskalnu godinu nije u cijelosti plaćen u 
  sljedeće tri fiskalne godine
  , iznos domaćeg dodatnog poreza koji nije plaćen dodaje se dodatnom porezu u određenoj jurisdikciji izračunanom u skladu s člankom 26. stavkom 3. | 3.   Ako iznos kvalificiranog domaćeg dodatnog poreza uzetog u obzir pri izračunu dodatnog poreza u određenoj jurisdikciji u skladu s člankom 26. za fiskalnu godinu nije u cijelosti plaćen u 
  sljedećoj fiskalnoj godini
  , iznos domaćeg dodatnog poreza koji nije plaćen dodaje se dodatnom porezu u određenoj jurisdikciji izračunanom u skladu s člankom 26. stavkom 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako iznos kvalificiranog domaćeg dodatnog poreza uzetog u obzir pri izračunu dodatnog poreza u određenoj jurisdikciji u skladu s člankom 26. za fiskalnu godinu nije u cijelosti plaćen u 
  sljedeće tri fiskalne godine
  , iznos domaćeg dodatnog poreza koji nije plaćen dodaje se dodatnom porezu u određenoj jurisdikciji izračunanom u skladu s člankom 26. stavkom 3.

3.   Ako iznos kvalificiranog domaćeg dodatnog poreza uzetog u obzir pri izračunu dodatnog poreza u određenoj jurisdikciji u skladu s člankom 26. za fiskalnu godinu nije u cijelosti plaćen u 
  sljedećoj fiskalnoj godini
  , iznos domaćeg dodatnog poreza koji nije plaćen dodaje se dodatnom porezu u određenoj jurisdikciji izračunanom u skladu s člankom 26. stavkom 3.

Amandman 17

Amandman 17

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13. – stavak 8.a (novi)

Članak 13. – stavak 8.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Komisija može provedbenim aktima dodatno pojasniti značenje izraza upotrijebljenih u stavcima 5. i 6. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 52.a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8a.
     
  Komisija može provedbenim aktima dodatno pojasniti značenje izraza upotrijebljenih u stavcima 5. i 6. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 52.a.

Amandman 18

Amandman 18

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13. – stavak 8.b (novi)

Članak 13. – stavak 8.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8b.
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 52. radi izmjene formule utvrđene u stavku 5. ovog članka kako bi uzela u obzir odgovarajuće izmjene oglednih pravila GloBE-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8b.
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 52. radi izmjene formule utvrđene u stavku 5. ovog članka kako bi uzela u obzir odgovarajuće izmjene oglednih pravila GloBE-a.

Amandman 19

Amandman 19

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 11.a (novi)

Članak 15. – stavak 11.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 11a.
     
  Komisija može donijeti delegirane akte u skladu s člankom 52. radi izmjene bilo koje definicije utvrđene u stavku 1. ovog članka ili radi izmjene bilo koje stavke za koju su predviđene prilagodbe u skladu sa stavcima 2., 3., 6., 7., 10. i 11. ovog članka, posebno kako bi se uzele u obzir buduće izmjene oglednih pravila GloBE. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

11a.
     
  Komisija može donijeti delegirane akte u skladu s člankom 52. radi izmjene bilo koje definicije utvrđene u stavku 1. ovog članka ili radi izmjene bilo koje stavke za koju su predviđene prilagodbe u skladu sa stavcima 2., 3., 6., 7., 10. i 11. ovog članka, posebno kako bi se uzele u obzir buduće izmjene oglednih pravila GloBE.

Amandman 20

Amandman 20

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 19. – stavak 3.a (novi)

Članak 19. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija može provedbenim aktima dodatno pojasniti značenje izraza upotrijebljenih u stavku 1. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 52.a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  Komisija može provedbenim aktima dodatno pojasniti značenje izraza upotrijebljenih u stavku 1. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 52.a.

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 21. – stavak 7. – podstavak 1.

Članak 21. – stavak 7. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Obveza odgođenog poreza koja nije plaćena ili poništena u 
  sljedećih pet fiskalnih godina
  ponovno se obračunava u mjeri u kojoj je uzeta u obzir u ukupnom iznosu prilagodbe odgođenog poreza sastavnog subjekta. | Obveza odgođenog poreza koja nije plaćena ili poništena u 
  sljedeće tri fiskalne godine
  ponovno se obračunava u mjeri u kojoj je uzeta u obzir u ukupnom iznosu prilagodbe odgođenog poreza sastavnog subjekta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Obveza odgođenog poreza koja nije plaćena ili poništena u 
  sljedećih pet fiskalnih godina
  ponovno se obračunava u mjeri u kojoj je uzeta u obzir u ukupnom iznosu prilagodbe odgođenog poreza sastavnog subjekta.

sljedećih pet fiskalnih godina

Obveza odgođenog poreza koja nije plaćena ili poništena u 
  sljedeće tri fiskalne godine
  ponovno se obračunava u mjeri u kojoj je uzeta u obzir u ukupnom iznosu prilagodbe odgođenog poreza sastavnog subjekta.

sljedeće tri fiskalne godine

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 21. – stavak 7. – podstavak 2.

Članak 21. – stavak 7. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Iznos ponovno obračunane odgođene porezne obveze utvrđene za fiskalnu godinu smatra se smanjenjem obuhvaćenog poreza iz
  pete
  prethodne fiskalne godine, a efektivna porezna stopa i dodatni porez te fiskalne godine ponovno se izračunavaju u skladu s člankom 28. stavkom 1. | Iznos ponovno obračunane odgođene porezne obveze utvrđene za fiskalnu godinu smatra se smanjenjem obuhvaćenog poreza iz
  treće
  prethodne fiskalne godine, a efektivna porezna stopa i dodatni porez te fiskalne godine ponovno se izračunavaju u skladu s člankom 28. stavkom 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Iznos ponovno obračunane odgođene porezne obveze utvrđene za fiskalnu godinu smatra se smanjenjem obuhvaćenog poreza iz
  pete
  prethodne fiskalne godine, a efektivna porezna stopa i dodatni porez te fiskalne godine ponovno se izračunavaju u skladu s člankom 28. stavkom 1.

pete

Iznos ponovno obračunane odgođene porezne obveze utvrđene za fiskalnu godinu smatra se smanjenjem obuhvaćenog poreza iz
  treće
  prethodne fiskalne godine, a efektivna porezna stopa i dodatni porez te fiskalne godine ponovno se izračunavaju u skladu s člankom 28. stavkom 1.

treće

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 21. – stavak 8.a (novi)

Članak 21. – stavak 8.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 52. radi izmjene bilo kojih stavki na koje se primjenjuje iznimka za ponovni obračun iz stavka 8. ovog članka, osobito kako bi uzela u obzir buduće izmjene oglednih pravila GloBE-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8a.
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 52. radi izmjene bilo kojih stavki na koje se primjenjuje iznimka za ponovni obračun iz stavka 8. ovog članka, osobito kako bi uzela u obzir buduće izmjene oglednih pravila GloBE-a.

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 27. – stavak 9.a (novi)

Članak 27. – stavak 9.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Komisija može provedbenim aktima dodatno pojasniti značenje izraza upotrijebljenih u definicijama utvrđenima u stavku 1. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 52.a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9a.
     
  Komisija može provedbenim aktima dodatno pojasniti značenje izraza upotrijebljenih u definicijama utvrđenima u stavku 1. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 52.a.

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 29. – stavak 5.a (novi)

Članak 29. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Komisija može donijeti delegirane akte u skladu s člankom 52. radi izmjene iznosa utvrđenih u stavku 1. ovog članka, osobito kako bi uzela u obzir buduće izmjene oglednih pravila GloBE-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5a.
     
  Komisija može donijeti delegirane akte u skladu s člankom 52. radi izmjene iznosa utvrđenih u stavku 1. ovog članka, osobito kako bi uzela u obzir buduće izmjene oglednih pravila GloBE-a.

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 31. – stavak 4. – uvodni dio

Članak 31. – stavak 4. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Ako se jedna skupina MNP-ova razdvoji na dvije ili više skupina (svaka je „razdvojena skupina”), smatra se da je svaka razdvojena skupina dosegnula prag konsolidiranog prihoda ako u izvještaju navede: | 4.   Ako se jedna skupina MNP-ova razdvoji na dvije ili više skupina (svaka je „razdvojena skupina”), smatra se da je svaka razdvojena skupina dosegnula prag konsolidiranog prihoda
  tijekom najmanje šest godina nakon razdvajanja
  ako u izvještaju navede: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Ako se jedna skupina MNP-ova razdvoji na dvije ili više skupina (svaka je „razdvojena skupina”), smatra se da je svaka razdvojena skupina dosegnula prag konsolidiranog prihoda ako u izvještaju navede:

4.   Ako se jedna skupina MNP-ova razdvoji na dvije ili više skupina (svaka je „razdvojena skupina”), smatra se da je svaka razdvojena skupina dosegnula prag konsolidiranog prihoda
  tijekom najmanje šest godina nakon razdvajanja
  ako u izvještaju navede:

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 41. – stavak 1.

Članak 41. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Odlukom sastavnog subjekta koji podnosi prijavu, sastavni subjekt – vlasnik investicijskog subjekta može primijeniti metodu oporezive raspodjele u odnosu na njegov vlasnički udio u investicijskom subjektu, pod uvjetom da sastavni subjekt – vlasnik nije investicijski subjekt i da se razumno može očekivati da će podlijegati porezu na raspodjele koje dodjeljuje investicijski subjekt po poreznoj stopi koja je jednaka minimalnoj poreznoj stopi ili je viša od nje. | 1.   Odlukom sastavnog subjekta koji podnosi prijavu, sastavni subjekt – vlasnik investicijskog subjekta
  ili investicijski subjekt za pružanje usluga u području osiguranja
  može primijeniti metodu oporezive raspodjele u odnosu na njegov vlasnički udio u investicijskom subjektu, pod uvjetom da sastavni subjekt – vlasnik nije investicijski subjekt i da se razumno može očekivati da će podlijegati porezu na raspodjele koje dodjeljuje investicijski subjekt po poreznoj stopi koja je jednaka minimalnoj poreznoj stopi ili je viša od nje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Odlukom sastavnog subjekta koji podnosi prijavu, sastavni subjekt – vlasnik investicijskog subjekta može primijeniti metodu oporezive raspodjele u odnosu na njegov vlasnički udio u investicijskom subjektu, pod uvjetom da sastavni subjekt – vlasnik nije investicijski subjekt i da se razumno može očekivati da će podlijegati porezu na raspodjele koje dodjeljuje investicijski subjekt po poreznoj stopi koja je jednaka minimalnoj poreznoj stopi ili je viša od nje.

1.   Odlukom sastavnog subjekta koji podnosi prijavu, sastavni subjekt – vlasnik investicijskog subjekta
  ili investicijski subjekt za pružanje usluga u području osiguranja
  može primijeniti metodu oporezive raspodjele u odnosu na njegov vlasnički udio u investicijskom subjektu, pod uvjetom da sastavni subjekt – vlasnik nije investicijski subjekt i da se razumno može očekivati da će podlijegati porezu na raspodjele koje dodjeljuje investicijski subjekt po poreznoj stopi koja je jednaka minimalnoj poreznoj stopi ili je viša od nje.

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 42. – stavak 2. – podstavak - 2.a (novi)

Članak 42. – stavak 2. – podstavak - 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ako drugi sastavni subjekti skupine MNP-ova nisu imenovali sastavni subjekt, imenovani lokalni subjekt zadužen za podnošenje prijave s podacima o dodatnom porezu jest najveći subjekt skupine MNP-ova koji se nalazi u istoj državi članici u smislu godišnjih prihoda tijekom posljednje dvije uzastopne godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako drugi sastavni subjekti skupine MNP-ova nisu imenovali sastavni subjekt, imenovani lokalni subjekt zadužen za podnošenje prijave s podacima o dodatnom porezu jest najveći subjekt skupine MNP-ova koji se nalazi u istoj državi članici u smislu godišnjih prihoda tijekom posljednje dvije uzastopne godine.

Ako drugi sastavni subjekti skupine MNP-ova nisu imenovali sastavni subjekt, imenovani lokalni subjekt zadužen za podnošenje prijave s podacima o dodatnom porezu jest najveći subjekt skupine MNP-ova koji se nalazi u istoj državi članici u smislu godišnjih prihoda tijekom posljednje dvije uzastopne godine.

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 42. – stavak 7.a (novi)

Članak 42. – stavak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Jednoglasno i na prijedlog Komisije te nakon zaprimanja mišljenja Europskog parlamenta, Vijeće donosi mjere za provedbu obveza podnošenja prijave u skladu s ovom Direktivom te osigurava potrebnu razmjenu informacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7a.
     
  Jednoglasno i na prijedlog Komisije te nakon zaprimanja mišljenja Europskog parlamenta, Vijeće donosi mjere za provedbu obveza podnošenja prijave u skladu s ovom Direktivom te osigurava potrebnu razmjenu informacija.

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 47. – stavak 1.

Članak 47. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Dodatni porez koji plaća krajnje matične društvo koje se nalazi u određenoj državi članici u skladu s člankom 5. stavkom 2. smanjuje se na nulu u prvih
  pet godina
  početne faze međunarodne aktivnosti skupine MNP-ova neovisno o zahtjevima utvrđenima u poglavlju V. | 1.   Dodatni porez koji plaća krajnje matične društvo koje se nalazi u određenoj državi članici u skladu s člankom 5. stavkom 2. smanjuje se na nulu u prvih
  tri godine
  početne faze međunarodne aktivnosti skupine MNP-ova neovisno o zahtjevima utvrđenima u poglavlju V. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Dodatni porez koji plaća krajnje matične društvo koje se nalazi u određenoj državi članici u skladu s člankom 5. stavkom 2. smanjuje se na nulu u prvih
  pet godina
  početne faze međunarodne aktivnosti skupine MNP-ova neovisno o zahtjevima utvrđenima u poglavlju V.

1.   Dodatni porez koji plaća krajnje matične društvo koje se nalazi u određenoj državi članici u skladu s člankom 5. stavkom 2. smanjuje se na nulu u prvih
  tri godine
  početne faze međunarodne aktivnosti skupine MNP-ova neovisno o zahtjevima utvrđenima u poglavlju V.

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 47. – stavak 2.

Članak 47. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako se krajnje matično društvo skupine MNP-ova nalazi u jurisdikciji treće zemlje, dodatni porez koji plaća sastavni subjekt koji se nalazi u određenoj državi članici u skladu s člankom 13. stavkom 2. smanjuje se na nulu u 
  prvih pet godina
  početne faze međunarodne aktivnosti te skupine MNP-ova, neovisno o zahtjevima utvrđenima u poglavlju V. | 2.   Ako se krajnje matično društvo skupine MNP-ova nalazi u jurisdikciji treće zemlje, dodatni porez koji plaća sastavni subjekt koji se nalazi u određenoj državi članici u skladu s člankom 13. stavkom 2. smanjuje se na nulu u 
  prve tri godine
  početne faze međunarodne aktivnosti te skupine MNP-ova, neovisno o zahtjevima utvrđenima u poglavlju V. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako se krajnje matično društvo skupine MNP-ova nalazi u jurisdikciji treće zemlje, dodatni porez koji plaća sastavni subjekt koji se nalazi u određenoj državi članici u skladu s člankom 13. stavkom 2. smanjuje se na nulu u 
  prvih pet godina
  početne faze međunarodne aktivnosti te skupine MNP-ova, neovisno o zahtjevima utvrđenima u poglavlju V.

2.   Ako se krajnje matično društvo skupine MNP-ova nalazi u jurisdikciji treće zemlje, dodatni porez koji plaća sastavni subjekt koji se nalazi u određenoj državi članici u skladu s člankom 13. stavkom 2. smanjuje se na nulu u 
  prve tri godine
  početne faze međunarodne aktivnosti te skupine MNP-ova, neovisno o zahtjevima utvrđenima u poglavlju V.

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 47. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 47. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Razdoblje od
  pet fiskalnih godina
  iz stavaka 1. i 2. počinje od početka fiskalne godine u kojoj je skupina MNP-ova prvi put obuhvaćena područjem primjene ove Direktive. | Razdoblje od
  tri fiskalne godine
  iz stavaka 1. i 2. počinje od početka fiskalne godine u kojoj je skupina MNP-ova prvi put obuhvaćena područjem primjene ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Razdoblje od
  pet fiskalnih godina
  iz stavaka 1. i 2. počinje od početka fiskalne godine u kojoj je skupina MNP-ova prvi put obuhvaćena područjem primjene ove Direktive.

pet fiskalnih godina

Razdoblje od
  tri fiskalne godine
  iz stavaka 1. i 2. počinje od početka fiskalne godine u kojoj je skupina MNP-ova prvi put obuhvaćena područjem primjene ove Direktive.

tri fiskalne godine

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 47. – stavak 4. – podstavak 2.

Članak 47. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za skupine MNP-ova koje su obuhvaćene područjem primjene ove Direktive u trenutku njezina stupanja na snagu
  petogodišnje
  razdoblje iz stavka 1. počinje 1. siječnja 2023. | Za skupine MNP-ova koje su obuhvaćene područjem primjene ove Direktive u trenutku njezina stupanja na snagu
  trogodišnje
  razdoblje iz stavka 1. počinje 1. siječnja 2023. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za skupine MNP-ova koje su obuhvaćene područjem primjene ove Direktive u trenutku njezina stupanja na snagu
  petogodišnje
  razdoblje iz stavka 1. počinje 1. siječnja 2023.

petogodišnje

Za skupine MNP-ova koje su obuhvaćene područjem primjene ove Direktive u trenutku njezina stupanja na snagu
  trogodišnje
  razdoblje iz stavka 1. počinje 1. siječnja 2023.

trogodišnje

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 47. – stavak 4. – podstavak 3.

Članak 47. – stavak 4. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za skupine MNP-ova koje su obuhvaćene područjem primjene ove Direktive u trenutku njezina stupanja na snagu
  petogodišnje
  razdoblje iz stavka 2. počinje 1. siječnja 2024. | Za skupine MNP-ova koje su obuhvaćene područjem primjene ove Direktive u trenutku njezina stupanja na snagu
  trogodišnje
  razdoblje iz stavka 2. počinje 1. siječnja 2024. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za skupine MNP-ova koje su obuhvaćene područjem primjene ove Direktive u trenutku njezina stupanja na snagu
  petogodišnje
  razdoblje iz stavka 2. počinje 1. siječnja 2024.

petogodišnje

Za skupine MNP-ova koje su obuhvaćene područjem primjene ove Direktive u trenutku njezina stupanja na snagu
  trogodišnje
  razdoblje iz stavka 2. počinje 1. siječnja 2024.

trogodišnje

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 50. – stavak 1.

Članak 50. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Dodatni porez koji plaća krajnje matično društvo koje se nalazi u određenoj državi članici u skladu s člankom 49. smanjuje se na nulu u 
  prvih pet fiskalnih godina
  , počevši od prvog dana fiskalne godine u kojoj je velika domaća skupina prvi put obuhvaćena područjem primjene ove Direktive. | 1.   Dodatni porez koji plaća krajnje matično društvo koje se nalazi u određenoj državi članici u skladu s člankom 49. smanjuje se na nulu u 
  prve tri fiskalne godine
  , počevši od prvog dana fiskalne godine u kojoj je velika domaća skupina prvi put obuhvaćena područjem primjene ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Dodatni porez koji plaća krajnje matično društvo koje se nalazi u određenoj državi članici u skladu s člankom 49. smanjuje se na nulu u 
  prvih pet fiskalnih godina
  , počevši od prvog dana fiskalne godine u kojoj je velika domaća skupina prvi put obuhvaćena područjem primjene ove Direktive.

1.   Dodatni porez koji plaća krajnje matično društvo koje se nalazi u određenoj državi članici u skladu s člankom 49. smanjuje se na nulu u 
  prve tri fiskalne godine
  , počevši od prvog dana fiskalne godine u kojoj je velika domaća skupina prvi put obuhvaćena područjem primjene ove Direktive.

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 50. – stavak 2.

Članak 50. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  Za velike domaće skupine koje su obuhvaćene područjem primjene ove Direktive u trenutku njezina stupanja na snagu prethodno navedeno petogodišnje razdoblje počinje 1. siječnja 2023. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.
     
  Za velike domaće skupine koje su obuhvaćene područjem primjene ove Direktive u trenutku njezina stupanja na snagu prethodno navedeno petogodišnje razdoblje počinje 1. siječnja 2023.

Briše se.

Briše se.

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 52. – stavak 2.

Članak 52. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 51 stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od datuma stupanja na snagu ove Direktive. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članka 4.a stavka 4., članka 13. stavka 8.b, članka 15. stavka 11.a, članka 21. stavka 8.a, članka 29. stavka 5.a i članka 51. stavka 3.,
  dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od datuma stupanja na snagu ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 51 stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od datuma stupanja na snagu ove Direktive.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članka 4.a stavka 4., članka 13. stavka 8.b, članka 15. stavka 11.a, članka 21. stavka 8.a, članka 29. stavka 5.a i članka 51. stavka 3.,
  dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od datuma stupanja na snagu ove Direktive.

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 52. – stavak 3.

Članak 52. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Vijeće u svakom trenutku može opozvati delegiranje ovlasti iz članka 51. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. Opoziv ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. | 3.   Vijeće u svakom trenutku može opozvati delegiranje ovlasti iz
  članka 4.a stavka 4., članka 13. stavka 8.b, članka 15. stavka 11.a, članka 21. stavka 8.a, članka 29. stavka 5.a. i članka 51. stavka 3.
  Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. Opoziv ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Vijeće u svakom trenutku može opozvati delegiranje ovlasti iz članka 51. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. Opoziv ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

3.   Vijeće u svakom trenutku može opozvati delegiranje ovlasti iz
  članka 4.a stavka 4., članka 13. stavka 8.b, članka 15. stavka 11.a, članka 21. stavka 8.a, članka 29. stavka 5.a. i članka 51. stavka 3.
  Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. Opoziv ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 52. – stavak 5.

Članak 52. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 51. stavka 3. stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Vijeću na njega ne podnese nikakav prigovor ili ako je prije isteka tog roka Vijeće obavijestilo Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Vijeća. | 5.   Delegirani akt donesen na temelju
  članka 4.a stavka 4., članka 13. stavka 8.b, članka 15. stavka 11.a, članka 21. stavka 8.a, članka 29. stavka 5.a i članka 51. stavka 3.,
  stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Vijeću na njega ne podnese nikakav prigovor ili ako je prije isteka tog roka Vijeće obavijestilo Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 51. stavka 3. stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Vijeću na njega ne podnese nikakav prigovor ili ako je prije isteka tog roka Vijeće obavijestilo Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Vijeća.

5.   Delegirani akt donesen na temelju
  članka 4.a stavka 4., članka 13. stavka 8.b, članka 15. stavka 11.a, članka 21. stavka 8.a, članka 29. stavka 5.a i članka 51. stavka 3.,
  stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Vijeću na njega ne podnese nikakav prigovor ili ako je prije isteka tog roka Vijeće obavijestilo Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Vijeća.

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 52.a (novi)

Članak 52.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 52.a




  Postupak odbora





  1.
     
  Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.






  2.
     
  Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 52.a

Postupak odbora

1.
     
  Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.
     
  Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 53. – stavak 1.

Članak 53. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija obavješćuje Europski parlament o donošenju delegiranih akata, o bilo kojem prigovoru u vezi s njima i o opozivu delegiranja ovlasti od strane Vijeća. | Komisija
  pravovremeno
  obavješćuje Europski parlament o donošenju delegiranih akata, o bilo kojem prigovoru u vezi s njima i o opozivu delegiranja ovlasti od strane Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija obavješćuje Europski parlament o donošenju delegiranih akata, o bilo kojem prigovoru u vezi s njima i o opozivu delegiranja ovlasti od strane Vijeća.

Komisija
  pravovremeno
  obavješćuje Europski parlament o donošenju delegiranih akata, o bilo kojem prigovoru u vezi s njima i o opozivu delegiranja ovlasti od strane Vijeća.

pravovremeno

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 53.a (novi)

Članak 53.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 53.a |
| | Preispitivanje |
| | U roku od... [pet godina od stupanja na snagu ove Direktive] Komisija preispituje primjenu ove Direktive i o tome izvješćuje Vijeće. U izvješću se razmatra je li ovu Direktivu potrebno izmijeniti s obzirom na promjene i kretanja u kontekstu poreza na međunarodnoj razini, osobito u vezi s provedbom oglednih pravila GloBE-a izvan Unije i razvojem drugih jednostranih pristupa minimalnom efektivnom oporezivanju skupina MNP-ova. U njemu bi se također trebalo usmjeriti na primjenu izuzeća i odstupanja te njihov utjecaj na usklađenost unutarnjeg tržišta. |
| | U izvješću se procjenjuje učinak koji odredbe o materijalnom uključivanju prihoda, provedba neobveznog kvalificiranog domaćeg dodatnog poreza i tretman sustava poreza na raspodjelu imaju na djelotvornost osiguravanja minimalne efektivne razine oporezivanja. |
| | U izvješću se razmatra učinak Direktive na prihode najnerazvijenijih zemalja i na porezne prihode država članica, odluke o ulaganjima društava, kao i konkurentnost Unije u globalnom gospodarstvu. U njemu se ocjenjuje učinak smanjenja praga za skupine MNP-ova i velika domaća poduzeća. Izvješću se prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 53.a

Članak 53.a

Preispitivanje

Preispitivanje

U roku od... [pet godina od stupanja na snagu ove Direktive] Komisija preispituje primjenu ove Direktive i o tome izvješćuje Vijeće. U izvješću se razmatra je li ovu Direktivu potrebno izmijeniti s obzirom na promjene i kretanja u kontekstu poreza na međunarodnoj razini, osobito u vezi s provedbom oglednih pravila GloBE-a izvan Unije i razvojem drugih jednostranih pristupa minimalnom efektivnom oporezivanju skupina MNP-ova. U njemu bi se također trebalo usmjeriti na primjenu izuzeća i odstupanja te njihov utjecaj na usklađenost unutarnjeg tržišta.

U roku od... [pet godina od stupanja na snagu ove Direktive] Komisija preispituje primjenu ove Direktive i o tome izvješćuje Vijeće. U izvješću se razmatra je li ovu Direktivu potrebno izmijeniti s obzirom na promjene i kretanja u kontekstu poreza na međunarodnoj razini, osobito u vezi s provedbom oglednih pravila GloBE-a izvan Unije i razvojem drugih jednostranih pristupa minimalnom efektivnom oporezivanju skupina MNP-ova. U njemu bi se također trebalo usmjeriti na primjenu izuzeća i odstupanja te njihov utjecaj na usklađenost unutarnjeg tržišta.

U izvješću se procjenjuje učinak koji odredbe o materijalnom uključivanju prihoda, provedba neobveznog kvalificiranog domaćeg dodatnog poreza i tretman sustava poreza na raspodjelu imaju na djelotvornost osiguravanja minimalne efektivne razine oporezivanja.

U izvješću se procjenjuje učinak koji odredbe o materijalnom uključivanju prihoda, provedba neobveznog kvalificiranog domaćeg dodatnog poreza i tretman sustava poreza na raspodjelu imaju na djelotvornost osiguravanja minimalne efektivne razine oporezivanja.

U izvješću se razmatra učinak Direktive na prihode najnerazvijenijih zemalja i na porezne prihode država članica, odluke o ulaganjima društava, kao i konkurentnost Unije u globalnom gospodarstvu. U njemu se ocjenjuje učinak smanjenja praga za skupine MNP-ova i velika domaća poduzeća. Izvješću se prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog.

U izvješću se razmatra učinak Direktive na prihode najnerazvijenijih zemalja i na porezne prihode država članica, odluke o ulaganjima društava, kao i konkurentnost Unije u globalnom gospodarstvu. U njemu se ocjenjuje učinak smanjenja praga za skupine MNP-ova i velika domaća poduzeća. Izvješću se prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog.

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 53.b (novi)

Članak 53.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 53.b




  Klauzula o ograničenju





  1.
     
  Ova Direktiva ne utječe na to da se u državama članicama primjenjuju nacionalne odredbe ili odredbe koje se temelje na sporazumima, čiji je cilj očuvanje više razine zaštite domaćih osnovica poreza na dobit, koje se odnose na pravilo o kontroliranom inozemnom društvu u smislu članka 7. Direktive Vijeća (EU) 2016/1164



   (1a)



  , posebno ako se strožim pravilom o kontroliranom inozemnom društvu slijede preporuke iz Završnog izvješća iz 2015. o mjeri 3. projekta OECD-a/skupine G20 o smanjenju porezne osnovice i premještanju dobiti.






  2.
     
  Ova Direktiva ne utječe na primjenu nacionalnih odredaba o alternativnim oblicima minimalnog oporezivanja domaćih skupina ili društava. |
| |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 53.b

Klauzula o ograničenju

1.
     
  Ova Direktiva ne utječe na to da se u državama članicama primjenjuju nacionalne odredbe ili odredbe koje se temelje na sporazumima, čiji je cilj očuvanje više razine zaštite domaćih osnovica poreza na dobit, koje se odnose na pravilo o kontroliranom inozemnom društvu u smislu članka 7. Direktive Vijeća (EU) 2016/1164



   (1a)



  , posebno ako se strožim pravilom o kontroliranom inozemnom društvu slijede preporuke iz Završnog izvješća iz 2015. o mjeri 3. projekta OECD-a/skupine G20 o smanjenju porezne osnovice i premještanju dobiti.

2.
     
  Ova Direktiva ne utječe na primjenu nacionalnih odredaba o alternativnim oblicima minimalnog oporezivanja domaćih skupina ili društava.

---

(9)  Direktiva Vijeća (EU) 2016/881 od 25. svibnja 2016. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja, (SL L 146, 3.6.2016., str. 8.) [DAC 4].

9

(9)  Direktiva Vijeća (EU) 2016/881 od 25. svibnja 2016. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (SL L 146, 3.6.2016., str. 8.) [DAC 4].

9

(1a)  
  Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64, 11.3.2011., str. 1)

1a

Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64, 11.3.2011., str. 1)

(1a)  
  Direktiva Vijeća (EU) 2016/1164 od 12. srpnja 2016. o utvrđivanju pravila protiv praksi izbjegavanja poreza kojima se izravno utječe na funkcioniranje unutarnjeg tržišta (SL L 193, 19.7.2016., str. 1.).

1a

Direktiva Vijeća (EU) 2016/1164 od 12. srpnja 2016. o utvrđivanju pravila protiv praksi izbjegavanja poreza kojima se izravno utječe na funkcioniranje unutarnjeg tržišta (SL L 193, 19.7.2016., str. 1.).

---