# Euroopan unionin C 486/21.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 486 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta21. joulukuuta 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 486

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta21. joulukuuta 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 572. täysistunto, 21.9.2022–22.9.2022 |
| 2022/C 486/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Pk-yritykset, yhteisötalouden yritykset, käsityöläiset ja vapaiden ammattien harjoittajat sekä 55-valmiuspaketti (oma-aloitteinen lausunto) | 1 |
| 2022/C 486/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yritysten luovutukset kestävään elpymiseen perustuvan kasvun edistäjinä pk-sektorilla (oma-aloitteinen lausunto) | 9 |
| 2022/C 486/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Sosiaalinen luokitusjärjestelmä – haasteet ja mahdollisuudet (oma-aloitteinen lausunto) | 15 |
| 2022/C 486/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Koheesiovaroista ja NextGenerationEU-välineestä rahoitettava ilmastorahasto (oma-aloitteinen lausunto) | 23 |
| 2022/C 486/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kryptovarat – haasteet ja mahdollisuudet (oma-aloitteinen lausunto) | 30 |
| 2022/C 486/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Terveydenhuoltoalan työvoimaa, hoitoa ja hoivaa koskeva strategia Euroopan tulevaisuutta varten (oma-aloitteinen lausunto) | 37 |
| 2022/C 486/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU-tason nuorisotesti (oma-aloitteinen lausunto) | 46 |
| 2022/C 486/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Hiilidioksidin poistotekniikoiden rooli Euroopan teollisuuden hiilestä irtautumisessa (oma-aloitteinen lausunto) | 53 |
| 2022/C 486/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Energiasiirtymä ja digitalisaatio maaseutualueilla (oma-aloitteinen lausunto) | 59 |
| 2022/C 486/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Julkiset investoinnit energiainfrastruktuuriin ilmasto-ongelmien osaratkaisuna (oma-aloitteinen lausunto) | 67 |
| 2022/C 486/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yleishyödyllisten palvelujen yhteiskehittäminen osallistavamman demokratian edistämiseksi EU:ssa (oma-aloitteinen lausunto) | 76 |
| 2022/C 486/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ljubljanan sopimuksen mukaiset temaattiset kumppanuudet (valmisteleva lausunto) | 83 |
| 2022/C 486/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Energiaköyhyyden torjuminen ja EU:n selviytymiskyky: taloudelliset ja yhteiskunnalliset haasteet (puheenjohtajavaltio Tšekin pyytämä valmisteleva lausunto) | 88 |
| 2022/C 486/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu vihreän siirtymän yhteydessä (puheenjohtajavaltio Tšekin pyytämä valmisteleva lausunto) | 95 |
| 2022/C 486/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ydinenergian rooli EU:n energiahintojen vakautta ajatellen (EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Tšekin pyytämä valmisteleva lausunto) | 102 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 572. täysistunto, 21.9.2022–22.9.2022

2022/C 486/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Pk-yritykset, yhteisötalouden yritykset, käsityöläiset ja vapaiden ammattien harjoittajat sekä 55-valmiuspaketti (oma-aloitteinen lausunto)

1

2022/C 486/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yritysten luovutukset kestävään elpymiseen perustuvan kasvun edistäjinä pk-sektorilla (oma-aloitteinen lausunto)

9

2022/C 486/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Sosiaalinen luokitusjärjestelmä – haasteet ja mahdollisuudet (oma-aloitteinen lausunto)

15

2022/C 486/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Koheesiovaroista ja NextGenerationEU-välineestä rahoitettava ilmastorahasto (oma-aloitteinen lausunto)

23

2022/C 486/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kryptovarat – haasteet ja mahdollisuudet (oma-aloitteinen lausunto)

30

2022/C 486/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Terveydenhuoltoalan työvoimaa, hoitoa ja hoivaa koskeva strategia Euroopan tulevaisuutta varten (oma-aloitteinen lausunto)

37

2022/C 486/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU-tason nuorisotesti (oma-aloitteinen lausunto)

46

2022/C 486/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Hiilidioksidin poistotekniikoiden rooli Euroopan teollisuuden hiilestä irtautumisessa (oma-aloitteinen lausunto)

53

2022/C 486/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Energiasiirtymä ja digitalisaatio maaseutualueilla (oma-aloitteinen lausunto)

59

2022/C 486/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Julkiset investoinnit energiainfrastruktuuriin ilmasto-ongelmien osaratkaisuna (oma-aloitteinen lausunto)

67

2022/C 486/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yleishyödyllisten palvelujen yhteiskehittäminen osallistavamman demokratian edistämiseksi EU:ssa (oma-aloitteinen lausunto)

76

2022/C 486/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ljubljanan sopimuksen mukaiset temaattiset kumppanuudet (valmisteleva lausunto)

83

2022/C 486/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Energiaköyhyyden torjuminen ja EU:n selviytymiskyky: taloudelliset ja yhteiskunnalliset haasteet (puheenjohtajavaltio Tšekin pyytämä valmisteleva lausunto)

88

2022/C 486/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu vihreän siirtymän yhteydessä (puheenjohtajavaltio Tšekin pyytämä valmisteleva lausunto)

95

2022/C 486/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ydinenergian rooli EU:n energiahintojen vakautta ajatellen (EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Tšekin pyytämä valmisteleva lausunto)

102

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 572. täysistunto, 21.9.2022–22.9.2022 |
| 2022/C 486/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Eurooppalainen terveysdata-avaruus: terveystietojen käyttäminen ihmisten ja potilaiden hyväksi sekä innovoinnin edistämiseksi(COM(2022) 196 final) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisesta terveysdata-avaruudesta(COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD)) | 123 |
| 2022/C 486/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi käsiteollisuustuotteiden ja teollisuustuotteiden maantieteellisten merkintöjen suojasta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2017/1001 ja (EU) 2019/1753 sekä neuvoston päätöksen (EU) 2019/1754 muuttamisesta(COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD)) | 129 |
| 2022/C 486/18 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan ehkäisyä ja torjuntaa koskevista säännöistä(COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD)) jaKomission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Lasten ja nuorten digitaalinen vuosikymmen: uusi eurooppalainen Parempi internet lapsille -strategia (BIK+)(COM(2022) 212 final) | 133 |
| 2022/C 486/19 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2011/83/EU muuttamisesta rahoituspalveluja koskevien etäsopimusten osalta ja direktiivin 2002/65/EY kumoamisesta(COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD)) | 139 |
| 2022/C 486/20 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 ja asetuksen (EU) 2021/1060 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse lisäjoustosta, jolla puututaan Venäjän federaation sotilaallisen hyökkäyksen seurauksiin – joustavaa apua alueille koskevat FAST-CARE-toimenpiteet(COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD)) | 144 |
| 2022/C 486/21 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ihmisarvoinen työ kaikkialla maailmassa(COM(2022) 66 final) | 149 |
| 2022/C 486/22 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista(COM(2022) 241 final) | 161 |
| 2022/C 486/23 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan puolustusteollisuuden vahvistamista yhteistoiminnallisten hankintojen avulla koskevan välineen perustamisesta(COM(2022) 349 final) | 168 |
| 2022/C 486/24 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin turvallisten yhteyksien ohjelman perustamisesta vuosiksi 2023–2027(COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)) ja Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Avaruusliikenteen hallintaa koskeva EU:n toimintamalli – EU:n panos maailmanlaajuiseen haasteeseen vastaamiseksi (JOIN(2022) 4 final) | 172 |
| 2022/C 486/25 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – REPowerEU-suunnitelma(COM(2022) 230 final) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2021/241 muuttamisesta elpymis- ja palautumissuunnitelmien REPowerEU-lukujen osalta sekä asetuksen (EU) 2021/1060, asetuksen (EU) 2021/2115, direktiivin 2003/87/EY ja päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta(COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD)) | 185 |
| 2022/C 486/26 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä unionin lentoasemilla koskevista säännöistä covid-19-pandemian vuoksi myönnettävä väliaikainen helpotus(COM(2022) 334 final) | 194 |
| 2022/C 486/27 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Energiasiirtymän geopoliittiset vaikutukset(JOIN(2022) 23 final) | 198 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 572. täysistunto, 21.9.2022–22.9.2022

2022/C 486/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Eurooppalainen terveysdata-avaruus: terveystietojen käyttäminen ihmisten ja potilaiden hyväksi sekä innovoinnin edistämiseksi(COM(2022) 196 final) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisesta terveysdata-avaruudesta(COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD))

(COM(2022) 196 final)

(COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD))

123

2022/C 486/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi käsiteollisuustuotteiden ja teollisuustuotteiden maantieteellisten merkintöjen suojasta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2017/1001 ja (EU) 2019/1753 sekä neuvoston päätöksen (EU) 2019/1754 muuttamisesta(COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD))

(COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD))

129

2022/C 486/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan ehkäisyä ja torjuntaa koskevista säännöistä(COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD)) jaKomission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Lasten ja nuorten digitaalinen vuosikymmen: uusi eurooppalainen Parempi internet lapsille -strategia (BIK+)(COM(2022) 212 final)

(COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD)) ja

(COM(2022) 212 final)

133

2022/C 486/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2011/83/EU muuttamisesta rahoituspalveluja koskevien etäsopimusten osalta ja direktiivin 2002/65/EY kumoamisesta(COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD))

(COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD))

139

2022/C 486/20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 ja asetuksen (EU) 2021/1060 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse lisäjoustosta, jolla puututaan Venäjän federaation sotilaallisen hyökkäyksen seurauksiin – joustavaa apua alueille koskevat FAST-CARE-toimenpiteet(COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD))

(COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD))

144

2022/C 486/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ihmisarvoinen työ kaikkialla maailmassa(COM(2022) 66 final)

(COM(2022) 66 final)

149

2022/C 486/22

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista(COM(2022) 241 final)

(COM(2022) 241 final)

161

2022/C 486/23

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan puolustusteollisuuden vahvistamista yhteistoiminnallisten hankintojen avulla koskevan välineen perustamisesta(COM(2022) 349 final)

(COM(2022) 349 final)

168

2022/C 486/24

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin turvallisten yhteyksien ohjelman perustamisesta vuosiksi 2023–2027(COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)) ja Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Avaruusliikenteen hallintaa koskeva EU:n toimintamalli – EU:n panos maailmanlaajuiseen haasteeseen vastaamiseksi (JOIN(2022) 4 final)

(COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD))

172

2022/C 486/25

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – REPowerEU-suunnitelma(COM(2022) 230 final) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2021/241 muuttamisesta elpymis- ja palautumissuunnitelmien REPowerEU-lukujen osalta sekä asetuksen (EU) 2021/1060, asetuksen (EU) 2021/2115, direktiivin 2003/87/EY ja päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta(COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD))

(COM(2022) 230 final)

(COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD))

185

2022/C 486/26

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä unionin lentoasemilla koskevista säännöistä covid-19-pandemian vuoksi myönnettävä väliaikainen helpotus(COM(2022) 334 final)

(COM(2022) 334 final)

194

2022/C 486/27

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Energiasiirtymän geopoliittiset vaikutukset(JOIN(2022) 23 final)

(JOIN(2022) 23 final)

198

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 572. täysistunto, 21.9.2022–22.9.2022

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Pk-yritykset, yhteisötalouden yritykset, käsityöläiset ja vapaiden ammattien harjoittajat sekä 55-valmiuspaketti”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 486/01)

| Esittelijä: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Rudolf KOLBE |

Esittelijä:

Milena ANGELOVA

Yhteisesittelijä:

Rudolf KOLBE

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 27.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 143/1/0 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

27.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

143/1/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Mikroyritykset sekä pienet ja keskisuuret yritykset, olivatpa ne sitten perinteisiä yrityksiä, perheyrityksiä, kaupan alan yrityksiä, yhteisötalouden yrityksiä, käsityöläisiä tai vapaita ammattilaisia, (jäljempänä ”mikro- ja pk-yritykset”), ovat olennainen osa ratkaisua, joka oikeanlaisten olosuhteiden syntyessä ja vallitessa vie kohti kilpailukykyistä, ilmastoneutraalia, kiertoperiaatetta soveltavaa ja osallistavaa EU:n taloutta. Mikro- ja pk-yritykset tuottavat myönteisiä vaikutuksia parantamalla omaa ympäristönsuojelun tasoaan ja tarjoamalla asiantuntemusta ja ratkaisuja muille yrityksille, kansalaisille ja julkiselle sektorille. ETSK toteaa ja korostaa, että mikro- ja pk-yritykset ovat moninaisia ja niillä on erilaiset tarpeet, mutta kehottaa samalla kiinnittämään erityistä huomiota pienimpiin ja haavoittuvimmassa asemassa oleviin yrityksiin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Monilla mikro- ja pk-yrityksillä on puutteelliset tiedot jatkuvasti kehittyvistä lainsäädännöllisistä vaatimuksista, joita on asetettu ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi, ja siitä, miten niihin voidaan vastata. Lisäksi niillä on vaikeuksia tunnistaa vihreän siirtymän tarjoamia mahdollisia liiketoimintahyötyjä ja -mahdollisuuksia. ETSK korostaakin, että mikro- ja pk-yritykset tarvitsevat kiireesti tukea vihreän siirtymän ymmärtämisessä ja hallinnassa parhaalla mahdollisella tavalla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan koordinoidusti ja täydentävästi laaja-alaisia ja kohdennettuja tiedotus- ja valveuttamistoimia, yhdessä elinkeinoelämän organisaatioiden, eri ryhmien etuja ajavien kamarien, työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaa myös laatimaan kattavan ohjelman, jonka tarkoituksena on tukea mikro- ja pk-yrityksiä kaikissa vihreään kehitykseen ja lainsäädännön noudattamiseen liittyvissä ongelmissa, joita ne kohtaavat liike- ja muussa toiminnassaan. Koska mikro- ja pk-yritysten välillä on huomattavia eroja, tarvitaan pitkälle räätälöityjä ratkaisuja ja tarkkaan kohdennettuja politiikkoja ja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Mikro- ja pk-yritysten välitön ja kohdennettu lyhyen aikavälin tuki on ratkaisevan tärkeää niiden taloudellisen elpymisen vauhdittamiseksi pandemiasta ja niiden auttamiseksi hallitsemaan Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vaikutuksia, kuten energian korkeita hintoja ja materiaalien ja tuotteiden heikkoa saatavuutta. Poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi ETSK katsoo, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman aikataulujen olisi oltava riittävän joustavia kriisin päättymiseen saakka, mutta samalla olisi varmistettava, ettei tavoitteita hylätä mistään syystä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Mikro- ja pk-yritysten resurssitehokkuuden parantamiseksi ETSK ehdottaa ”kiertotalouskeskusten” perustamista eri alueille. Tämän olisi tehostettava eri alojen yritysten välistä yhteistyötä ja helpotettava uusien käytäntöjen ja prosessien kehittämistä, mukaan lukien uusien teknologioiden demonstrointi. Mikro- ja pk-yritysten organisaatioiden, eri ryhmien etuja ajavien kamarien, tiedemaailman edustajien, työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien olisi oltava erottamaton osa prosessia. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että on tärkeää ottaa mikro- ja pk-yritysten edustajat mukaan ilmastotoimia koskevien kansallisen tason alakohtaisten etenemissuunnitelmien laadintaan ja EU:n tason siirtymäsuunnitelmien muotoiluun eri liiketoimintaekosysteemejä varten ja näin myös lisätä tietämystä hyvien käytäntöjen jakamisesta, asianmukaisesta resurssien jakamisesta ja tehokkaasta täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita nopeuttamaan mikro- ja pk-yritysten vihreitä investointeja varmistamalla suotuisan, ennakoitavan ja kannustavan sääntely-ympäristön ja sujuvat lupamenettelyt, välttämällä raskaita hallinnollisia velvoitteita sekä huolehtimalla moninaisten mikro- ja pk-yritysryhmien erilaisiin tarpeisiin räätälöidyn rahoituksen nopeasta, helposta, yksinkertaisesta ja jäljitettävästä saatavuudesta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kehottaa koulutuksen tarjoajia ja mikro- ja pk-yrityksiä tekemään tiivistä yhteistyötä muokatakseen koulutusta vastaamaan vihreässä siirtymässä tarvittavaa osaamista ja taitoja, myös niin työntekijöiden kuin yrittäjien täydennys- ja uudelleenkoulutuksen avulla. Lisäksi ETSK kehottaa tukemaan mikro- ja pk-yritysten innovointitoimia kannustamalla ja helpottamalla yhteistyötä muiden yritysten, niiden organisaatioiden, eri ryhmien etuja ajavien kamarien, yliopistojen ja tutkimusorganisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa edistämään mikro- ja pk-yritysten tuottamien vihreiden ratkaisujen kauppaa, myös julkisten hankintojen yhteydessä, tarjoamalla mikro- ja pk-yrityksille tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla ja helpottamalla niiden pääsyä vihreiden tuotteiden, teknologioiden ja palvelujen ulkomaisille markkinoille. EU:n yrityksille on varmistettava kilpailukykyinen liiketoimintaympäristö suhteessa kolmansiin maihin ottamalla käyttöön kaikki diplomatian keinot, myös ilmasto-, resurssi- ja kauppapolitiikan alalla, ja kiinnittämällä erityistä huomiota Kiinan ja muiden kehittyvien markkinoiden toimiin. |
| --- | --- |

1.10

2.   Vihreä siirtymä ja mikro- ja pk-yritykset

| 2.1 | Mikro- ja pk-yritykset edistävät työllisyyttä ja kestävää taloutta. Ne pitävät yhteiskunnat vahvemmin yhdessä, usein taloudelliset ja sosiaaliset toiminnot yhdistäen, ja vahvistavat siten demokratian, yhtenäisyyden ja osallisuuden perustaa. Ne ovat ratkaisevan tärkeitä taloudellisen ja sosiaalisen elpymisen ja vaurauden kannalta, sillä ne toimivat ruohonjuuritasolla kaikkialla EU:ssa ja erityisesti syrjäisillä alueilla ja maaseudulla, missä ne ovat usein ainoa taloudellista toimintaa synnyttävä tekijä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ilmastonmuutos edistää kestävää energiasiirtymää mutta mikä tärkeintä, se ohjaa koko taloutta ja yhteiskuntaa kohti ilmastoneutraaliutta, kiertotaloutta ja yleistä kestävyyttä. Ilmastonmuutos aiheuttaa äärimmäisiä sääilmiöitä ja luonnonkatastrofeja ja liittyy muihin merkittäviin ympäristöhaasteisiin, kuten biologisen monimuotoisuuden häviämiseen, ympäristön saastumiseen ja luonnonvarojen heikkenemiseen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | 55-valmiuspaketissa keskitytään erityisesti ilmastonmuutoksen hillitsemiseen, ja se sisältää monia säädöksiä, jotka vaikuttavat mikro- ja pk-yrityksiin eri tavoin. Se on osa EU:n lippulaiva-aloitteen, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, täytäntöönpanoa. Kyseisessä ohjelmassa käsitellään teollisuuteen, kauppaan, palveluihin ja energiaan, liikenteeseen, rakennuksiin ja elintarvikejärjestelmiin liittyvää kestävää kasvua. Mikro- ja pk-yrityksillä on keskeinen rooli kaikilla näillä aloilla. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Oikeanlaisten olosuhteiden syntyessä ja vallitessa mikro- ja pk-yritykset ovat Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanossa olennainen osa ratkaisua. Tämä myönteinen vaikutus syntyy yhtäältä parantamalla erilaisten mikro- ja pk-yritysten suorituskykyä ja toisaalta näiden yritysten toiminnan myötä niiden tarjotessa asiantuntemusta ja ratkaisuja muille yrityksille, kansalaisille ja julkiselle sektorille. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vihreä siirtymä liittyy läheisesti digitaaliseen muutokseen, ja mikro- ja pk-yritysten on hallittava tämän rinnakkaisen siirtymän molempia osia. Tämä on hyvin vaativa kaksinkertainen haaste, koska resursseja tarvitaan huomattava määrä. Digitalisaation avulla voidaan tehostaa liiketoimintaa sekä helpottaa uusien markkinoiden laajentumista ja kansainvälistymistä. Se myös tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia vähentää päästöjä, jätteitä ja luonnonvarojen käyttöä. Digitaaliset palvelut ja laitteet aiheuttavat kuitenkin myös ympäristövaikutuksia, joita on hallittava samanaikaisesti. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Sen lisäksi, että mikro- ja pk-yritykset pyrkivät vihreään ja digitaaliseen siirtymään, ne ponnistelevat saadakseen taloutensa kuntoon pandemian jäljiltä ja selvitäkseen Venäjän Ukrainaan tekemän hyökkäyksen aiheuttamista seurauksista. Energian korkeat hinnat sekä materiaalien ja tuotteiden heikko saatavuus ovat viimeaikaisia ongelmia, joilla on merkittäviä vaikutuksia mikro- ja pk-yrityksiin ja niiden liiketoimintaan. Lisäksi Kiinan ja muiden kehittyvien markkinoiden äkilliset liikkeet vaarantavat mikro- ja pk-yritysten kilpailukyvyn sekä EU:n talouden yleisen kilpailukyvyn. Kyseiset markkinat myös hyötyvät Venäjään kohdistuvien pakotteiden välttämisestä ja siitä, että niillä sovelletaan alhaisempia ilmasto- ja ympäristövaatimuksia. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ilmastoon ja ympäristöön liittyvillä kysymyksillä ei ole merkitystä vain ympäristön kestävyydelle, vaan ne ovat suuressa määrin myös olennainen osa yritysten kilpailukykyä, kannattavuutta ja yleistä taloudellista menestymistä. Sen lisäksi, että mikro- ja pk-yritykset tukeutuvat omiin arvoihinsa ja yleisiin vakaumuksiinsa, ne täyttävät ilmasto- ja ympäristövaatimukset ja -odotukset erilaisten mekanismien välityksellä:






  — | mikro- ja pk-yritysten sääntelykehyksen suorat vaatimukset, jotka koskevat esimerkiksi päästöjä, energiaa, materiaaleja ja tuotteita tai hallinnollisia velvoitteita |
| --- | --- | --- |

2.7

—

mikro- ja pk-yritysten sääntelykehyksen suorat vaatimukset, jotka koskevat esimerkiksi päästöjä, energiaa, materiaaleja ja tuotteita tai hallinnollisia velvoitteita

| — | joidenkin vaatimusten välilliset vaikutukset, jotka vaikuttavat tuotantotekijöiden, kuten energian ja materiaalien, saatavuuteen ja hintoihin tai liiketoiminnan harjoittamisesta aiheutuviin muihin kustannuksiin, mukaan lukien verotus |
| --- | --- |

—

joidenkin vaatimusten välilliset vaikutukset, jotka vaikuttavat tuotantotekijöiden, kuten energian ja materiaalien, saatavuuteen ja hintoihin tai liiketoiminnan harjoittamisesta aiheutuviin muihin kustannuksiin, mukaan lukien verotus

| — | arvoketjuissa asiakkaiden, sijoittajien ja rahoittajien odotusten muodossa syntyvät, esimerkiksi kestävää rahoitusta ja raportointia koskevat vaatimukset tai muiden sidosryhmien odotuksista johtuvat vaatimukset. |
| --- | --- |

—

arvoketjuissa asiakkaiden, sijoittajien ja rahoittajien odotusten muodossa syntyvät, esimerkiksi kestävää rahoitusta ja raportointia koskevat vaatimukset tai muiden sidosryhmien odotuksista johtuvat vaatimukset.

| 2.8 | Monet mikro- ja pk-yritykset eivät ole täysin tietoisia erityisten ilmasto- ja ympäristöpolitiikkojen ja -vaatimusten vaikutuksista liiketoimintaansa ja toimitus- ja arvoketjuihinsa eivätkä siitä, miten tuotteita ja palveluja voidaan mukauttaa tai muuntaa varhaisessa vaiheessa myöhempien tappioiden tai jopa markkinoiden ulkopuolelle jäämisen estämiseksi. Lisäksi niillä on päivittäistä toimintaa ja liiketoiminnan kehittämistä varten käytettävissään suppeat taloudelliset ja henkilöresurssit, ja vaarana on, että näiden resurssien rajallisuus edellyttää liikaa moniosaamista. Huomattava osa yrityksistä kohtaa vaikeuksia jatkuvasti kehittyvien säädösten mutkikkuuden, hallinnollisten rasitteiden, rahoitussääntöjen ja korkeiden kustannusten sekä tarkoituksenmukaisten toimien valinnassa tarvittavan erityisen ympäristöasiantuntemuksen ja tietämyksen puuttumisen vuoksi (1). Lisäksi ne kohtaavat vaikeuksia muun muassa uusiin arvoketjuihin pääsyssä, rahoituksen ja henkilöstön saatavuudessa ja uusien liiketoimintamallien saavutettavuudessa. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Vaatimusten ja niihin vastaamisen keinojen heikko tuntemus on merkittävä haaste, mutta sama pätee myös vaikeuteen tunnistaa mahdolliset liiketoimintahyödyt ja -mahdollisuudet, joita ovat esimerkiksi energia- ja materiaalikustannusten väheneminen, rahoituksen saannin parantuminen, kysynnän ja uusien markkinoiden lisääntyminen sekä julkisuuskuvan paraneminen sidosryhmien keskuudessa. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Mikro- ja pk-yrityksillä, joilla on kiertotalouteen, ilmastoon, biologiseen monimuotoisuuteen, uusiutuvaan energiaan ja muihin vihreän kehityksen ohjelman teemoihin liittyvä yritysidea, on luontainen kannustin paneutua ja investoida uusiin liiketoimintamahdollisuuksiin ja tavoitella niitä näillä aloilla. Niillä on monia mahdollisuuksia esimerkiksi rakennusten peruskorjauksessa, infrastruktuurin suunnittelussa ja rakentamisessa, teollisessa tuotannossa ja laitteiden huollossa, oikeudellisten ja kirjanpitopalvelujen tuottamisessa sekä digitaalisten ratkaisujen kehittämisessä. Siirtymäprosessi on pitkälti riippuvainen niiden palkkaamien asiantuntijoiden tuottamista älykkäistä ratkaisuista, mikä korostaa laadukkaan ja tarkoituksenmukaisen koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja jatkuvan täydennyskoulutuksen merkitystä. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat mikro- ja pk-yritykset, joilla on myös suurin tiedontarve, ovat puolestaan niitä, jotka katsovat, että vihreän kehityksen ohjelma on vain lisäsäädös, joka kasvattaa kumulatiivista hallinnollista taakkaa, kohdistaa paineita yrityksen nykyiseen liiketoimintamalliin ja rajoittaa yrityksen tavanomaisen liiketoiminnan kannattavuutta. Tämä korostaa sitä, että kaikki mikro- ja pk-yritysten luokat, olivatpa ne haavoittuvia viivyttelijöitä, seuraajia tai johtajia, tarvitsevat erilaista, erityisesti niille kohdennettua tukea (2). |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Lisäksi mikro- ja pk-yritysten kapasiteetissa ja varautumisessa on paljon eroja ilmasto- ja ympäristökysymysten luonteen ja laajuuden, yrityksiin kohdistuvien vaatimusten ja odotusten sekä niille avautuvien mahdollisuuksien suhteen. Eroihin vaikuttavat monenlaiset tekijät, kuten liiketoiminnan luonnonvaraintensiteetti, yrityksen koko, yrityksen asema toimitusketjuissa ja liiketoimintaekosysteemeissä, yrityksen sijainti, asiakastyypit, tuotannontekijöiden lähteet ja yrityksen maantieteelliset markkinat. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Tämän vuoksi tarvitaan pitkälle räätälöityjä ratkaisuja ja huolellisesti kohdennettuja politiikkoja ja toimenpiteitä, joissa otetaan huomioon esimerkiksi valmistusteollisuuden keskisuurten yritysten, majoitusalalla ja vähittäiskaupan alalla toimivien yritysten, perheyritysten ja perinteisten yritysten, innovatiivisten startup-yritysten, yhteisötalouden yritysten sekä käsityöläisten ja vapaiden ammattilaisten väliset erot. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Mikro- ja pk-yritysten välisistä monista eroista huolimatta vihreän siirtymän onnistunut hallinta alkaa kaikissa yrityksissä riittävästä tietoisuudesta ja tietämyksestä ajankohtaisista kysymyksistä ja suuntauksista, minkä ansiosta on mahdollista nähdä yrityksen vahvuudet, heikkoudet, mahdollisuudet ja riskit sekä määritellä, miten se haluaa asemoitua vihreässä siirtymässä. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Konkreettisimmat toimet yritystasolla liittyvät koko liiketoiminnan suunnitteluun, organisointiin ja seurantaan, mukaan lukien tavaroiden ja palvelujen tuotanto ja myynti, kuljettamiseen ja logistiikkaan sekä energian, raaka-aineiden ja muiden tuotannontekijöiden hankintaan. Ilmasto- ja ympäristönäkökohdat ovat myös olennainen tekijä innovaatiotoiminnassa, osaamisen kehittämisessä ja koko henkilöstön osallistamisessa sekä viestinnässä ja yhteistyössä sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

2.15

3.   Politiikat ja toimenpiteet, joilla mikro- ja pk-yrityksiä tuetaan 55-valmiuspaketin mukaisesti

| 3.1 | Jotta mikro- ja pk-yritykset voisivat täyttää 55-valmiuspaketin vaatimukset ja toteuttaa vihreän siirtymän menestyksekkäästi, niille on annettava kaikki tarvittavat tiedot ja niitä on autettava ymmärtämään uusien monimutkaisten lainsäädäntöehdotusten vaikutukset (3). Tämä edellyttää laaja-alaisia ja kohdennettuja tiedotus- ja valistustoimia, joista Euroopan komissiolla ja jäsenvaltioilla on ratkaiseva vastuu ja joita niiden on toteutettava koordinoidusti ja täydentävästi. Myös elinkeinoelämän organisaatioilla ja eri ryhmien etuja ajavilla kamareilla on keskeinen rooli jäsenilleen tiedottamisessa ja jäsentensä tukemisessa. Niiden toimintaa täydentävät koulutuksen tarjoajat, aluekehitystoimistot, klusteriorganisaatiot, työmarkkinaosapuolet ja asiaankuuluvat kansalaisjärjestöt. |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Venäjän hyökättyä Ukrainaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan sisältyvien politiikkojen aikatauluista on nyt meneillään avoin kuuleminen uusien poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi ja johtuen EU:n riippuvuudesta Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevasta energiasta ja elintarvikkeista. ETSK tunnustaa poikkeukselliset olosuhteet ja riippuvuudet ja katsoo, että vihreistä tavoitteista ei pitäisi luopua mistään syystä. Kriisin päättymiseen saakka olisi kuitenkin sovellettava järkevää joustoa. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Kaikkien lainsäädäntöaloitteiden asianmukaisen vaikutustenarvioinnin lisäksi ETSK kehottaa komissiota tarjoamaan kattavan, selkeän ja yksiselitteisen oppaan kaikista nykyisistä ja tulevista ilmastoon liittyvistä vaatimuksista ja niiden vaikutuksista mikro- ja pk-yrityksiin. Oppaan tulisi kattaa seuraavat näkökohdat:






  — | mikro- ja pk-yrityksiä koskevat eri säädösten mukaiset suorat vaatimukset tai rajoitukset, jotka on eritelty eri yritystyyppien ja -luokkien mukaan (ala, koko jne.) |
| --- | --- | --- |

3.1.2

—

mikro- ja pk-yrityksiä koskevat eri säädösten mukaiset suorat vaatimukset tai rajoitukset, jotka on eritelty eri yritystyyppien ja -luokkien mukaan (ala, koko jne.)

| — | markkinamekanismien kautta odotettavissa olevat epäsuorat vaikutukset mikro- ja pk-yrityksiin suuryrityksiin kohdistuvien vaatimusten vuoksi. |
| --- | --- |

—

markkinamekanismien kautta odotettavissa olevat epäsuorat vaikutukset mikro- ja pk-yrityksiin suuryrityksiin kohdistuvien vaatimusten vuoksi.

| 3.1.3 | ETSK kehottaa laatimaan vastaavat ohjeet myös muita merkittäviä ympäristökysymyksiä koskevasta lainsäädännöstä. Yleisemminkin tällaisesta oppaasta olisi tultava vakituinen käytäntö. Vastaava opas olisi laadittava kaikkien Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvien tulevien aloitteiden yhteydessä. Mikro- ja pk-yritykset tarvitsevat vakaan lainsäädäntökehyksen, joka tarjoaa selkeät näkymät niiden investointisuunnitelmia varten. Sen vuoksi on vältettävä äkillisiä muutoksia, joista esimerkkinä voidaan mainita REPowerEU-suunnitelmassa ehdotetut, uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuutta koskeviin tavoitteisiin kohdistuvat viimeaikaiset muutokset, sillä ne vaikeuttavat jo ennestään hyvin monimutkaista ja epävarmaa ympäristöä. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.2 | Kun otetaan huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelman laajuus ja yksityiskohtaisuus, suunnitteilla on täydellinen teollinen muutos. ”Pienet ensin” -periaatteen mukaisesti tarvitaan kattavaa ja laaja-alaista tukea ja valmiuksien kehittämisohjelmaa, jotta vältytään siltä, että mikro- ja pk-yritykset yksinkertaisesti joutuvat lopettamaan liiketoimintansa. Tavoitteena on tukea mikro- ja pk-yrityksiä kaikissa vihreään kehitykseen ja lainsäädännön noudattamiseen liittyvissä ongelmissa, joita ne kohtaavat liike- ja muussa toiminnassaan. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | ETSK panee merkille sekä Euroopan komission että Euroopan parlamentin ilmaisseen olevansa erittäin kiinnostuneita edistämään pk-yritysstrategiaa jo käynnissä olevien aloitteiden pohjalta ja tutkimaan uusia mahdollisuuksia toteuttaa strategiaa menestyksekkäästi. ETSK kehottaa muuntamaan tämän kiinnostuksen konkreettisiksi toimintalinjoiksi kaikilla mahdollisilla aloilla ja korostaa jäsenvaltioiden korvaamatonta roolia. Niiden on toimittava yhteistyössä mikro- ja pk-yritysten organisaatioiden, eri ryhmien etuja ajavien kamarien, työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Nuorilla yrittäjillä on keskeinen merkitys mikro- ja pk-yritysten ja työllisyyden kasvulle. Heidän kuluttajasuuntautuneisuutensa ja kykynsä houkutella nuoria työntekijöitä sekä kasvava huolensa vihreästä siirtymästä on siksi todettava erityisesti ja otettava huomioon esimerkiksi elvytyssuunnitelmissa. Lisäksi kaikenlaiset naisyrittäjyyden esteet on poistettava, jotta voidaan hyödyntää koko yhteiskunnan täydet mahdollisuudet ja lisätä yritysten monimuotoisuutta. Myös kaikkien haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten vammaisten henkilöiden, maahanmuuttajien ja vähemmistöyhteisöjen, yrittäjähenkeä on tuettava ja edistettävä. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Digitalisaation ja vihreän siirtymän synergioiden lisäämiseksi mikro- ja pk-yrityksissä molempia suuntauksia on tarkasteltava samanaikaisesti politiikkoja ja toimenpiteitä muotoiltaessa. Koska vihreä ja digitaalinen siirtymä eivät ole pelkästään teknisiä tai taloudellisia kysymyksiä, on käsiteltävä merkittäviä henkilökohtaiseen elämään ja liiketoimintaan liittyviä kysymyksiä, jotta suurin osa mikro- ja pk-yrityksistä voi toteuttaa pitkän aikavälin ja tulevaisuuden vaatimukset täyttävän rinnakkaisen siirtymän (4). |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | ETSK kehottaa myös komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan vihreän ja digitaalisen siirtymän täytäntöönpanon vaikutuksia toimitus- ja arvoketjuihin sekä kunkin alueen taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä, jotta voidaan torjua mikro- ja pk-yrityksiin ja työllisyyteen mahdollisesti kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia varhaisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.3 | Mikro- ja pk-yritysten päivittäisen liiketoiminnan, kuten tavaroiden ja palvelujen tuotannon, energiantuotannon ja -käytön sekä logistiikan organisoinnin, kehittämisen tukemiseksi tarvitaan tarkoituksenmukaista käytännön neuvontaa ja yhteistyöalustoja. |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | ETSK kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tehostamaan ja kannustamaan mikro- ja pk-yrityksille tarjottavien teknologisten ja hallinnollisten tukipalvelujen perustamista hyödyntämällä täysimääräisesti eri välineiden tarjoamia mahdollisuuksia erityisesti kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien ja kumppanuussopimusten täytäntöönpanossa, jotta yrityksiä autetaan parantamaan energia- ja materiaalitehokkuutta sekä vähentämään päästöjen ja jätteiden syntymistä ja näin minimoimaan sekä kustannukset että ympäristövaikutukset. ETSK kehottaa niin ikään sisällyttämään ympäristönäkökohdat digitaalialan neuvontapalveluihin. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Mikro- ja pk-yritysten resurssitehokkuuden parantamiseksi ETSK ehdottaa ”kiertotalouskeskusten” perustamista eri alueille. Tällä keinoin olisi tehostettava eri alojen yritysten välistä yhteistyötä ja helpotettava uusien prosessien kehittämistä jätteiden ja sivutuotteiden kierrätystä ja uudelleenkäyttöä varten, mukaan lukien uusien teknologioiden demonstrointi. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | ETSK kehottaa ottamaan mikro- ja pk-yritykset ja niiden edustajat mukaan ilmastotoimia koskevien kansallisen tason alakohtaisten etenemissuunnitelmien laadintaan ja EU:n tason siirtymäsuunnitelmien muotoiluun eri liiketoimintaekosysteemejä varten ja näin myös lisäämään tietämystä hyvien käytäntöjen jakamisesta, asianmukaisesta resurssien jakamisesta ja tehokkaasta täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.4 | Jotta voidaan tehostaa ja tukea investointeja mikro- ja pk-yritysten, talouden ja koko yhteiskunnan viherryttämiseen, on varmistettava suotuisa investointiympäristö ja edellytykset sille, että mikro- ja pk-yritykset voivat saada asianmukaisesti rahoitusta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | ETSK kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita nopeuttamaan mikro- ja pk-yritysten investointeja






  — | varmistamalla suotuisan ja kannustavan sääntely-ympäristön sekä nopeat ja yksinkertaistetut lupamenettelyt ja välttämällä raskaita hallinnollisia velvoitteita |
| --- | --- | --- |

3.4.1

—

varmistamalla suotuisan ja kannustavan sääntely-ympäristön sekä nopeat ja yksinkertaistetut lupamenettelyt ja välttämällä raskaita hallinnollisia velvoitteita

| — | huolehtimalla mikro- ja pk-yritysten erilaisiin, esimerkiksi yritysten tyypistä, toiminnasta, sijainnista ja alasta riippuviin tarpeisiin räätälöidyn rahoituksen nopeasta, helposta, yksinkertaisesta ja jäljitettävästä saatavuudesta, myös kohdennettujen avustusvälineiden avulla. |
| --- | --- |

—

huolehtimalla mikro- ja pk-yritysten erilaisiin, esimerkiksi yritysten tyypistä, toiminnasta, sijainnista ja alasta riippuviin tarpeisiin räätälöidyn rahoituksen nopeasta, helposta, yksinkertaisesta ja jäljitettävästä saatavuudesta, myös kohdennettujen avustusvälineiden avulla.

| 3.4.2 | ETSK kehottaa komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon kestävän rahoituksen kriteerien epäsuorat vaikutukset mikro- ja pk-yrityksiin. Sama koskee pankkien vakavaraisuusvaatimuksia ja muita talous- ja finanssipolitiikan alan politiikkatoimia, joilla on välillinen vaikutus mikro- ja pk-yritysten investointi- ja toimintakykyyn ja sitä kautta työpaikkojen luomiseen ja säilyttämiseen. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | ETSK kehottaa noudattamaan terveen kilpailun sääntöjä myönnettäessä julkista rahoitusta vihreisiin investointeihin. ETSK korostaa myös tarvetta seurata rahoitusvirtoja asianmukaisin indikaattorein. On tärkeää myöntää mikro- ja pk-yrityksille yhtäläiset mahdollisuudet osallistua esimerkiksi yleiseen infrastruktuuriin liittyviin julkisiin hankintoihin ja investointeihin. On myös kannustettava investointeja mikro- ja pk-yritysten omaan viherryttämiseen esimerkiksi käyttämällä julkista rahoitusta yksityisiä investointeja tukevana vaikuttimena. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Energiamarkkinoiden viimeaikaisen kehityksen jälkeen Euroopan komissio on tunnustanut mikro- ja pk-yritysten haavoittuvuuden, joka johtuu energiaköyhyyden riskin kasvusta (5). ETSK suhtautuu myönteisesti ”haavoittuvien mikroyritysten” määritelmään ja kehottaa toteuttamaan lisätoimia, jotta ne saisivat asianmukaista tukea tähän ongelmaan puuttumiseksi. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.5 | ETSK kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tehostamaan mikro- ja pk-yritysten vihreiden ratkaisujen kauppaa kehittämällä ja varmistamalla asianmukaiset markkinaolosuhteet, jotka mahdollistavat seuraavat toimet:






  — | Tarjotaan mikro- ja pk-yrityksille tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla vihreää siirtymää edistävien tuotteiden, teknologioiden ja palvelujen kaupan osalta. |
| --- | --- | --- |

3.5

—

Tarjotaan mikro- ja pk-yrityksille tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla vihreää siirtymää edistävien tuotteiden, teknologioiden ja palvelujen kaupan osalta.

| — | Varmistetaan, että mikro- ja pk-yrityksille annetaan asianmukaiset mahdollisuudet tarjota julkiselle sektorille vihreitä ratkaisuja esimerkiksi rakentamista, teknologiaa ja palveluja koskevien tarjouskilpailujen yhteydessä. On tarpeen tehdä laatuperusteisista menettelyistä pakollisia tällaisille palveluille ja vähentää kapasiteettivaatimuksia, jotka estävät mikro- ja pk-yrityksiä osallistumasta julkisiin hankintamenettelyihin. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan, että mikro- ja pk-yrityksille annetaan asianmukaiset mahdollisuudet tarjota julkiselle sektorille vihreitä ratkaisuja esimerkiksi rakentamista, teknologiaa ja palveluja koskevien tarjouskilpailujen yhteydessä. On tarpeen tehdä laatuperusteisista menettelyistä pakollisia tällaisille palveluille ja vähentää kapasiteettivaatimuksia, jotka estävät mikro- ja pk-yrityksiä osallistumasta julkisiin hankintamenettelyihin.

| — | Helpotetaan mikro- ja pk-yritysten yhtäläistä pääsyä vihreiden tuotteiden, teknologioiden ja palvelujen ulkomaisille markkinoille monenvälisten ja kahdenvälisten kauppasopimusten avulla. ETSK kannustaa jäsenvaltioita myös ottamaan mikro- ja pk-yritysten tarpeet asianmukaisesti huomioon vienninedistämistoimissaan. |
| --- | --- |

—

Helpotetaan mikro- ja pk-yritysten yhtäläistä pääsyä vihreiden tuotteiden, teknologioiden ja palvelujen ulkomaisille markkinoille monenvälisten ja kahdenvälisten kauppasopimusten avulla. ETSK kannustaa jäsenvaltioita myös ottamaan mikro- ja pk-yritysten tarpeet asianmukaisesti huomioon vienninedistämistoimissaan.

| — | Varmistetaan EU:n yrityksille kilpailukykyinen liiketoimintaympäristö suhteessa kolmansiin maihin ja otetaan käyttöön kaikki diplomatian keinot, myös ilmasto-, resurssi- ja kauppapolitiikan alalla. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä Kiinaan ja muihin kehittyviin markkinoihin reagoimalla nopeasti ja koordinoidusti niiden äkillisiin liikkeisiin. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan EU:n yrityksille kilpailukykyinen liiketoimintaympäristö suhteessa kolmansiin maihin ja otetaan käyttöön kaikki diplomatian keinot, myös ilmasto-, resurssi- ja kauppapolitiikan alalla. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä Kiinaan ja muihin kehittyviin markkinoihin reagoimalla nopeasti ja koordinoidusti niiden äkillisiin liikkeisiin.

| — | Varmistetaan, että vihreää siirtymää edistävät standardit laaditaan mikro- ja pk-yritysten kannalta suotuisasti ja että ne mahdollistavat innovoinnin vastaavien vaihtoehtoisten ratkaisujen muodossa. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan, että vihreää siirtymää edistävät standardit laaditaan mikro- ja pk-yritysten kannalta suotuisasti ja että ne mahdollistavat innovoinnin vastaavien vaihtoehtoisten ratkaisujen muodossa.

| 3.6 | Jotta voidaan vahvistaa mikro- ja pk-yritysten roolia uusien vihreiden ratkaisujen kehittämisessä yrityksille, kuluttajille ja koko yhteiskunnalle, ETSK kehottaa huolehtimaan seuraavasta:






  — | Erilaisten innovaatio-ohjelmien ja -aloitteiden on oltava helpommin ymmärrettäviä ja mikro- ja pk-yritysten saatavilla, ja vihreän innovoinnin alalla saatavilla olevista erilaisista rahoitusvälineistä, myös Euroopan investointirahaston välineistä, olisi tarjottava ohjeistusta. |
| --- | --- | --- |

3.6

—

Erilaisten innovaatio-ohjelmien ja -aloitteiden on oltava helpommin ymmärrettäviä ja mikro- ja pk-yritysten saatavilla, ja vihreän innovoinnin alalla saatavilla olevista erilaisista rahoitusvälineistä, myös Euroopan investointirahaston välineistä, olisi tarjottava ohjeistusta.

| — | Rahoituksella olisi edistettävä mikro- ja pk-yritysten pääsyä innovaatioekosysteemeihin ja mahdollisuuksia kumppanuuksiin johtavien suuryritysten kanssa. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi helpotettava mikro- ja pk-yritysten ja yliopistojen sekä tutkimusorganisaatioiden välistä yhteistyötä uusien tuotteiden, teknologioiden ja ratkaisujen kehittämisessä. |
| --- | --- |

—

Rahoituksella olisi edistettävä mikro- ja pk-yritysten pääsyä innovaatioekosysteemeihin ja mahdollisuuksia kumppanuuksiin johtavien suuryritysten kanssa. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi helpotettava mikro- ja pk-yritysten ja yliopistojen sekä tutkimusorganisaatioiden välistä yhteistyötä uusien tuotteiden, teknologioiden ja ratkaisujen kehittämisessä.

| — | Yhteisten data-avaruuksien kehittämistä ja mikro- ja pk-yritysten helppoa pääsyä niihin olisi nopeutettava, jotta voidaan edistää uusien vihreiden ja digitaalisten ratkaisujen, myös tekoälyyn perustuvien ratkaisujen, kehittämistä. |
| --- | --- |

—

Yhteisten data-avaruuksien kehittämistä ja mikro- ja pk-yritysten helppoa pääsyä niihin olisi nopeutettava, jotta voidaan edistää uusien vihreiden ja digitaalisten ratkaisujen, myös tekoälyyn perustuvien ratkaisujen, kehittämistä.

| 3.7 | Jotta voidaan varmistaa asianmukaiset taidot, joita tarvitaan yritysten kehittämiseen ja johtamiseen vihreän siirtymän mukaisesti (6), ETSK kehottaa toteuttamaan seuraavat toimet:






  — | Varmistetaan, että ammatillisten ja yliopisto-opintojen opetussuunnitelmissa ja jatkuvan ammatillisen kehittämisen suunnitelmissa otetaan täysimääräisesti huomioon vihreässä siirtymässä tarvittava osaaminen ja taidot keskittyen laajempaan työpaikkojen viherryttämisprosessiin ja alojen keskinäiseen riippuvuuteen. |
| --- | --- | --- |

3.7

—

Varmistetaan, että ammatillisten ja yliopisto-opintojen opetussuunnitelmissa ja jatkuvan ammatillisen kehittämisen suunnitelmissa otetaan täysimääräisesti huomioon vihreässä siirtymässä tarvittava osaaminen ja taidot keskittyen laajempaan työpaikkojen viherryttämisprosessiin ja alojen keskinäiseen riippuvuuteen.

| — | Kannustetaan koulutuksen järjestäjiä ja mikro- ja pk-yrityksiä tiiviiseen yhteistyöhön koulutuksen tarjonnan ja myös täydennyskoulutuksessa sovellettavien moduulien ja mikrokurssien muotoilussa, jotta voidaan vastata yritysten tarpeisiin. |
| --- | --- |

—

Kannustetaan koulutuksen järjestäjiä ja mikro- ja pk-yrityksiä tiiviiseen yhteistyöhön koulutuksen tarjonnan ja myös täydennyskoulutuksessa sovellettavien moduulien ja mikrokurssien muotoilussa, jotta voidaan vastata yritysten tarpeisiin.

| — | Hyödynnetään työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua tarpeiden tunnistamiseksi ja taitojen kehittämiseksi työpaikoilla. Kun otetaan huomioon mikro- ja pk-yritysten koko ja monimuotoisuus sekä eri maiden järjestelmien erityispiirteet, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla sekä mikro- ja pk-yritysten työnantajien ja työntekijöiden välisellä yhteistyöllä on erilaisia ilmenemismuotoja. |
| --- | --- |

—

Hyödynnetään työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua tarpeiden tunnistamiseksi ja taitojen kehittämiseksi työpaikoilla. Kun otetaan huomioon mikro- ja pk-yritysten koko ja monimuotoisuus sekä eri maiden järjestelmien erityispiirteet, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla sekä mikro- ja pk-yritysten työnantajien ja työntekijöiden välisellä yhteistyöllä on erilaisia ilmenemismuotoja.

| 3.8 | ETSK kehottaa luomaan asianmukaisia indikaattoreita ja käytännön välineitä, joilla edistetään yritysten toimien ja vaikutusten järjestelmällistä seurantaa vihreässä siirtymässä. Tämän olisi myös palveltava monenlaisille sidosryhmille kohdistettavaa viestintää. ETSK kehottaa samalla EU:n poliittisia päättäjiä pidättymään asettamasta mikro- ja pk-yrityksille raskaita raportointivelvoitteita ja arvioimaan myös suuryrityksiin kohdistuvien raportointivaatimusten epäsuoria vaikutuksia mikro- ja pk-yrityksiin. |
| --- | --- |

3.8

4.   Vapaita ammattilaisia, käsityöläisiä ja yhteisötalouden yrityksiä koskevat erityiset huomiot

| 4.1 | Jotta voidaan varmistaa oikeudenmukainen ekologinen siirtymä, jossa ketään ei jätetä jälkeen, on ratkaisevan tärkeää, että EU:n politiikat laaditaan ottaen huomioon niiden mahdollinen vaikutus käsityöläisiin. Nämä taloudelliset toimijat ovat todellakin tärkeitä paikallisille talouksille, ja ne tarjoavat välttämättömiä tavaroita ja palveluja, jotka on räätälöity kuluttajien tarpeisiin jopa sellaisilla maantieteellisillä alueilla, joilta on heikot yhteydet kaupunkikeskuksiin. Vuoropuhelu heidän edustajiensa, kuten elinkeinoelämän järjestöjen ja eri ryhmien etuja ajavien kamarien, kanssa mahdollistaa viisaat poliittiset päätökset, joissa otetaan huomioon mahdolliset vaikutukset kentällä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Riippumatonta ammatillista asiantuntemusta tarvitaan optimoitujen innovatiivisten ratkaisujen löytämiseksi ilmastonmuutokseen ja muihin ympäristöhaasteisiin. Vapaat ammatinharjoittajat vastaavat tähän tarpeeseen useilla talouden ja yhteiskunnan aloilla tarjoamalla teknistä, oikeudellista, taloudellista ja muuta kuin taloudellista asiantuntemusta ja neuvontaa. ETSK kehottaa toteuttamaan EU:n laajuisia toimenpiteitä, joilla kannustetaan jäsenvaltioita edistämään ammattialan sääntelyä, jotta varmistetaan vihreän ja digitaalisen siirtymän asianmukainen täytäntöönpano esimerkiksi monitahoisten teknisten menettelyjen avulla ja edistetään markkinalähtöisimpiä ja innovatiivisimpia ratkaisuja. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Paikallisen ja alueellisen aluesuunnittelun kestäväpohjaisuutta voidaan lisätä vahvistamalla kunnille tarjottavia konsultointipalveluja. Strategisen ympäristöarvioinnin käsitettä on myös tärkeää kehittää edelleen (ekologisen, taloudellisen ja sosiaalisen) kestävyysarvioinnin suuntaan. Kaikissa EU:n alueella toteutettavissa julkisissa hankintamenettelyissä olisi sovellettava ilmastokriteereitä ja muita laatuun perustuvia kriteerejä ja näin edistettävä mikro- ja pk-yritysten innovointia ja helpotettava niiden pääsyä etenkin suunnittelupalvelualan hankkeiden piiriin. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kiertotalouteen siirtymisessä tarvitaan uusia tekniikoita, tuotteita ja prosesseja. Esimerkiksi rakennusalalla tämä edellyttää korjaus- ja rakennusjätteen kierrätystä, elementtien uudelleenkäyttöä ja uusien rakennusmateriaalien käyttöönottoa, mukaan lukien laatuvarmistettujen vaihtoehtoisten rakennusmateriaalien tunnustaminen, sekä tuottajien, käsityöläisten, ammattilaisten ja kierrätysteollisuuden tiivistä yhteistyötä. Myös alueellisia arvoketjuja ja rakennusalan klustereita on vahvistettava ottamalla mukaan käsityöläisiä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Yhteisötalouden yrityksiin liittyvät ympäristöhaasteet ovat olennaisilta osin samat kuin muillakin yrityksillä. Näiden yritysten erityisolosuhteet on kuitenkin otettava asianmukaisesti huomioon ETSK:n lukuisten lausuntojen mukaisesti toteuttamalla kohdennettuja toimenpiteitä, jotka perustuvat äskettäiseen EU:n yhteisötalouden toimintasuunnitelmaan. |
| --- | --- |

4.5

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Tiedot Flash-eurobarometrista 498. Pk-yrityksiä, vihreitä markkinoita ja resurssitehokkuutta koskeva raportti, s. 46, maaliskuu 2022.

1

(2)  Smit, S.J., SME focus – Long-term strategy for the European industrial future, Euroopan parlamentin talous-, tiede- ja elämänlaatuasioiden politiikkayksikkö, PE 648.776, huhtikuu 2020.

2

SME focus – Long-term strategy for the European industrial future

(3)  55-valmiuspaketti sisältää laajan valikoiman lainsäädäntöaloitteita, joita koskevat lopulliset päätökset riippuvat toimielinten välisistä neuvotteluista. Niin kauan kuin tämä prosessi on kesken, mikro- ja pk-yrityksillä on käytössään vain osittaista tietoa, ja ne kärsivät epävarmuutta tulevaisuudesta.

3

(4)  SME focus, Euroopan parlamentin politiikkayksikkö, huhtikuu 2020.

4

(5)  COM(2021) 568 final, 14.7.2021, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/ALL/?uri=CELEX:52021PC0568

5

(6)  Myös EUVL C 56.

6

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/9

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yritysten luovutukset kestävään elpymiseen perustuvan kasvun edistäjinä pk-sektorilla”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 486/02)

| Esittelijä: | Mira-Maria KONTKANEN |
| --- | --- |

Esittelijä:

Mira-Maria KONTKANEN

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 8.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 143/0/0 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

8.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

143/0/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Yritysten luovutukset ovat tärkeä strateginen prosessi, jonka avulla turvataan yritysten jatkuvuus sekä työllisyys. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) ehdottaa sen vuoksi, että yritysten luovuttamisen edistämiselle annetaan Euroopan unionin (EU) ja jäsenvaltioiden elpymis- ja kasvupolitiikassa merkittävä rooli. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Yritysten luovutukset ylläpitävät yhteiskunnan rakenteita maaseutualueilla, missä on runsaasti mikro- ja pk-yrityksiä (pieniä ja keskisuuria yrityksiä). Maaseutualueiden ja yhdestä teollisuudenalasta riippuvaisten alueiden elinkeinojen säilyttämiseksi ja talouden turvaamiseksi on keskeisen tärkeää kehittää hyvin toimivia ekosysteemejä ja tukipalveluja yritysten luovutuksia varten. ETSK:n mielestä tämä tulisi ottaa huomioon EU:n pitkän aikavälin maaseutuvision sekä maaseutua koskevan EU:n toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Yritysten onnistuneet luovutukset turvaavat olemassa olevat työpaikat ja luovat uusia työpaikkoja sekä tulevaisuudennäkymiä työntekijöille työn jatkuvuuden ja ammatillisen kehityksen suhteen. ETSK kannustaa jäsenvaltioita jakamaan parhaita käytäntöjä, joilla voidaan edistää yritysten luovuttamista työntekijöille esimerkiksi osuuskunnan tai muiden työntekijöiden omistamien yhteisötalouden yritysten muodossa (1). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Mitä varhaisemmassa vaiheessa yrittäjä valmistautuu luovutukseen, sitä onnistuneempi luovutus yleensä on. Jäsenvaltioiden on lisättävä yritysten luovutuksia koskevia tietoisuuden lisäämiseen tähtääviä toimiaan ja annettava elinkeinoelämän järjestöille ja muille tukiorganisaatioille tarvittavat valmiudet edistää mikro- ja pk-yritysten luovuttamista ja avustaa niissä. ETSK kehottaa jäsenvaltioita myös ottamaan käyttöön ja kehittämään edelleen mikro- ja pk-yrityksille tarkoitettuja varhaisvaroitusmekanismeja (2), joilla tuetaan yritysten selviytymiskykyä ja elinkelpoisuutta ja viime kädessä edellytyksiä niiden luovuttamiseen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Olemassa olevan yrityksen ostamista tulisi tuoda aktiivisesti esille uusille yrittäjille yhtä houkuttelevana vaihtoehtona kuin startup-yrityksen perustamista. Yrityksen ostamiseen ja perimiseen liittyvän osaamisen tulisi olla osa keski- ja korkea-asteella annettavaa yrittäjyyskasvatusta. ETSK kehottaakin kehittämään kannustimia, joilla tuetaan pienten yritysten luovutuksia nuorille yrittäjille. Tällaisiin kannustimiin voisi kuulua tietoisuuden lisääminen, neuvontapalvelut, mentorointi ja rahoituksen saatavuus. Myös nuorten yrittäjien työmarkkinavuoropuheluun liittyvää osaamista voitaisiin vahvistaa edelleen, jotta varmistetaan yritysten luovutusten onnistuminen kaikkien sidosryhmien kannalta. Samoin olisi kehitettävä naisyrittäjille suunnattuja yritysten luovuttamiseen liittyviä kannustimia naisyrittäjien määrän lisäämiseksi, sillä heitä on tällä hetkellä liian vähän. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Rahoitus muodostaa edelleen esteen onnistuneille yritysten luovutuksille, ja useimmat luovutukset edellyttävät ulkopuolista rahoitusta. ETSK kannustaa painokkaasti jokaista jäsenvaltiota varmistamaan, että mikro- ja pk-yritysten luovutusten tukemiseksi on olemassa rahoituslaitoksia, jotka auttavat esimerkiksi lainojen vakuuksien kanssa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita perustamaan kansallisia yritysten luovutuksiin keskittyviä sidosryhmäfoorumeja, joissa on edustettuina sekä julkisia että yksityisiä sidosryhmiä. Yritysten luovuttamista käsittelevät foorumit ovat järjestelmällinen ja pitkäjänteinen keino edistää yritysten luovutuksia. Ne myös tarjoavat puitteet jatkuvalle vuoropuhelulle kansallisten asiantuntijoiden välillä sekä tehokkaamman tavan käyttää resursseja. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK:n mielestä kaikissa EU:n jäsenvaltioissa pitäisi kehittää yritysten luovutuksiin keskittyviä verkkoalustoja, joiden olisi oltava avoimia myös mikro- ja pienyrityksille. Jäsenvaltioiden eri verkkoalustojen välillä olisi kehitettävä yhteyksiä ja synergioita, ja Euroopan komissio voisi helpottaa yhteyksien luomista EU:n alueen erilaisten verkossa toimivien kauppapaikkojen välillä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Yritysten luovutuksia koskevat tiedot ovat usein hajanaisia, puutteellisia ja vanhentuneita, eivätkä ne ole aina vertailukelpoisia EU:n jäsenvaltioiden välillä. ETSK suositteleekin, että komissio ja jäsenvaltiot jatkavat yritysten luovutuksia koskevan tietokannan kehittämistä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Yritysten luovutusten kulloisestakin tilanteesta Euroopassa olisi laadittava säännöllisesti selvitys esimerkiksi toteuttamalla EU:n laajuinen yritysten luovutuksia koskeva barometri, jonka avulla saataisiin samalla tietoa näyttöön perustuvaa päätöksentekoa varten. EU:n jokavuotista pk-yrityskokousta tulisi hyödyntää säännöllisenä foorumina, joka tarjoaa mahdollisuuden keskusteluun ja kokemusten jakamiseen mikro- ja pk-yritysten luovutuksiin liittyvissä asioissa. Lisäksi olisi pohdittava erilaisia tietoisuuden lisäämiseen tähtääviä aloitteita, jollainen voisi olla esimerkiksi yritysten luovutuksia koskevan kansallisen ja/tai eurooppalaisen teemaviikon luominen. |
| --- | --- |

1.10

2.   Johdanto

| 2.1 | Menestyksekkäästi toteutettujen yritysluovutusten määrän kasvu tuottaisi välittömiä hyötyjä niin työllisyyden, liiketoiminnan jatkuvuuden kuin koko Euroopan talouden kannalta. Kuten Euroopan tulevaisuuskonferenssin laatimissa ehdotuksissa todetaan (3), yritysten luovutukset edistävät yhteiskuntien häiriönsietokykyä ja yhtenäisyyttä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Luovutukset kuuluvat myös yhä tärkeämpänä ja luonnollisempana osana mikro- ja pk-yritysten strategiseen kehittämiseen, uudistamiseen ja kasvuun. Euroopan väestön ikääntyessä ja yhä useamman yrittäjän suunnitellessa yritystoiminnan lopettamista onnistuneet yritysten luovutukset nousevat entistäkin keskeisempään rooliin Euroopan mikro- ja pk-yrityssektorilla. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopassa luovutetaan vuosittain uusille omistajille noin 450 000 yritystä, joissa työskentelee yhteensä kaksi miljoonaa työntekijää. Onnistuneen luovutuksen toteutumatta jäämisen riski koskee arvioiden mukaan vuosittain noin 150 000:ta yritystä, minkä johdosta noin 600 000 työpaikkaa on vaarassa kadota. Luovutuksen epäonnistumisen riski on suurin pienimmissä yrityksissä (4). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Yrityksen luovuttaminen voi olla monimutkainen prosessi, sillä siihen voi liittyä taloudellisia, liikkeenjohdollisia, sääntelystä johtuvia ja hallinnollisia haasteita sekä esimerkiksi myyjien ja ostajien kohtaannon kaltaisia markkinahaasteita. Yritysten luovutuksia tapahtuu silti kaikkein eniten mikroyrityksissä, joiden resurssit ovat rajalliset. Yrityksen luovuttaminen on usein vaikeampaa yrityksen omistajan vahvasti hallinnoimissa pienyrityksissä (5). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Toimiva yritysluovutusten ekosysteemi on keskeisen tärkeä luovutusten onnistumisen kannalta ja tukee dynaamisten yritysluovutusmarkkinoiden luomista. Tällainen ekosysteemi muodostuu useista erilaisista julkisista ja yksityisistä sidosryhmistä: ostajista, myyjistä, edeltäjistä, seuraajista, yritysneuvojista, kuten kaupanvälittäjistä, kirjanpitäjistä, juristeista ja konsulteista, sovittelijoista, rahoituslaitoksista, yritysten tukijärjestöistä, päätöksentekijöistä ja tutkijoista. Tietoisuuden lisäämistoimet, joilla pyritään parantamaan valmiuksia yritysten luovuttamiseen, ovat tärkeä osa tätä ekosysteemiä. Yritysten luovutuksiin liittyvissä toimintaympäristöissä on edelleen huomattavia eroja sekä jäsenvaltioiden välillä että yksittäisen jäsenvaltion alueiden välillä, joten aihetta vastavuoroiseen oppimiseen ja yritysluovutusten ekosysteemien parantamiseen on kaikkialla Euroopassa. Vastuu yrityksen luovutuksesta on kuitenkin loppujen lopuksi aina yrittäjällä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Onnistuneen omistajanvaihdoksen tuloksena voi olla yrityksen häiriönsietokyvyn, innovatiivisuuden ja kilpailukyvyn paraneminen. Silloin kun yrityksissä otetaan uusien omistajien myötä käyttöön entistä vihreämpiä ja digitaalisempia liiketoimintamalleja, yritysten luovutukset myös edistävät mikro- ja pk-yrityssektorin vihreää ja digitaalista siirtymää. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Muun muassa covid-19-pandemia on tuonut esiin tarpeen parantaa eurooppalaisten yritysten häiriönsietokykyä ja varautumista. Yrityksen ja sen liiketoimintamallin pitää olla terveellä pohjalla ja sietää ulkoisia häiriöitä, jotta yrityksen luovutus voi onnistua. Taloudellinen elinkelpoisuus ja häiriönsietokyky parantavat onnistuneen luovutuksen mahdollisuutta. |
| --- | --- |

2.7

3.   Tausta

| 3.1 | Yritysten luovutukset ovat olleet osa eurooppalaista yrittäjyyspolitiikkaa 1990-luvun alusta lähtien. Euroopan komissio laati vuonna 1994 suosituksen (6) yritysluovutusten puite-edellytysten parantamiseksi jäsenvaltioissa. Suosituksessa jäsenvaltioille ehdotettiin useita toimenpiteitä luovutukseen valmistautuvien yritysten tilanteen parantamiseksi. Näitä toimenpiteitä olivat muun muassa tietoisuuden ja valmistautumisen parantamiseen tähtäävät toimet, yritysluovutusten rahoitusympäristön parantaminen, laillisten väylien avaaminen uudelleenjärjestelyjä varten, oikeudellisten edellytysten luominen liikekumppanin toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi toisen liikekumppanin tai omistajan kuoleman tapauksessa, toimet sen varmistamiseksi, että perintö- tai lahjaverotus ei muodosta estettä yritysten luovutuksille, sekä luovutusten helpottaminen kolmansille osapuolille asianmukaisten verosääntöjen avulla. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komissio tarkasteli suositusta uudelleen vuonna 2006 ja julkaisi tiedonannon ”Kasvua ja työllisyyttä edistävän Lissabonin ohjelman täytäntöönpano – Omistajanvaihdos – jatkuvuutta uudella alulla” (7). Uudelleentarkastelussa todettiin, että vuoden 1994 suosituksen täytäntöönpano edellytti vielä lisätoimia. Sen lisäksi, että vuonna 2006 annetussa tiedonannossa kehotettiin panemaan vuoden 1994 suositus täytäntöön, siinä myös esitettiin lisää suosituksia yritysten luovutusten edistämiseksi. Tiedonannossa muun muassa kehotettiin kiinnittämään enemmän poliittista huomiota yritysten luovutuksiin, tarjoamaan erityisiä tuki- ja mentorointipalveluja, luomaan avoimet markkinat yritysten luovutuksille sekä luomaan kansallisen ja alue- ja paikallistason tuki-infrastruktuuri yritysten luovutusten edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Komissio arvioi vuonna 2006 annettujen suositusten edistymistä vuonna 2013. Arvioinnin yleisenä johtopäätöksenä todettiin, että yritysluovutusten kehyksen parantamistoimenpiteiden täytäntöönpanossa ei ollut edistytty riittävästi vuoden 2006 tiedonannon jälkeen. Arvioinnissa havaitut puutteet liittyivät muun muassa kolmansia osapuolia ja työntekijöitä koskeviin verojärjestelyihin sekä erityisen tuen ja rahoitushankkeiden järjestämiseen. Arvioinnissa huomautettiin niin ikään, että toisin kuin startup-yrittäjyyteen yritysten luovuttamiseen ei ollut kiinnitetty riittävästi poliittista huomiota EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Vuonna 2020 Euroopan komissio julkaisi unionin pk-yritysstrategian (8), jossa se vahvisti olevansa edelleen sitoutunut jatkamaan työtä yritysten luovutusten helpottamiseksi ja jäsenvaltioiden tukemiseksi niiden pyrkimyksissä luoda yritysluovutuksia tukeva liiketoimintaympäristö. Viime aikoina komissio on keskittynyt parantamaan yritysten luovutuksiin liittyvää tietopohjaa, ja se julkaisi aihetta koskevan raportin (9) vuonna 2021. Ajankohtaista tietoa komission toimista ja EU:n rahoittamista hyvistä käytännöistä on saatavilla Euroopan komission verkkosivustolla (10). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Myös ETSK on kiinnittänyt huomiota mikro- ja pk-yritysten luovutusten ratkaisevaan merkitykseen ja kehottaa ryhtymään viipymättä toimenpiteisiin luovutusten helpottamiseksi ja virtaviivaistamiseksi kohtuullisin kustannuksin (11). EU:n pk-yritysstrategiasta antamassaan lausunnossa ETSK kehottaa niin ikään kiinnittämään erityistä huomiota mikro- ja pk-yritysten rajatylittäviin luovutuksiin, jotta voidaan puuttua niihin liittyviin korkeisiin kustannuksiin ja jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen merkittäviin eroihin (12). Pk-yritysstrategiaa koskevassa ETSK:n jatkolausunnossa (13) havainnollistetaan, kuinka yritystä voidaan kehittää onnistuneen luovutuksen myötä digitaalisempaan ja kestävämpään suuntaan EU:n digitaalisen ja vihreän siirtymän tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

3.5

4.   Yleistä

| 4.1 | Euroopan väestökehityksen ja yrittäjien ikääntymisen vuoksi yritysten luovuttaminen on yhä tärkeämpi aihe mikro- ja pk-yrityksille. Noin 90 prosenttia luovutettavista yrityksistä on mikroyrityksiä (14). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Menestyksekkäästi toteutettujen yritysluovutusten määrän kasvu tuottaa välittömiä hyötyjä Euroopan taloudelle. Onnistuneesti luovutetut yritykset menestyvät startup-yrityksiä paremmin, kun tarkastellaan yritysten selviytymisastetta, liikevaihtoa, taloudellista tulosta, innovatiivisuutta ja työllistävää vaikutusta (15). Euroopan komission mukaan toiminnassa olevissa yrityksissä säilyy keskimäärin viisi työpaikkaa, kun taas startup-yrityksen myötä syntyy keskimäärin vain kaksi uutta työpaikkaa. (16) Yritysten luovutusten edistäminen onkin paras mahdollinen tapa edistää yritysten kasvua. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Yritysten luovutukset ylläpitävät yhteiskunnan rakenteita maaseutualueilla, missä on runsaasti mikro- ja pk-yrityksiä: arvioiden mukaan ainakin kolmannes Euroopan mikro- ja pk-yrityksistä sijaitsee maaseutualueilla. Ne ylläpitävät näiden alueiden taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta tarjoamalla kansalaisille, kuluttajille ja paikalliseen taloudelliseen toimintaan palveluja sekä tarjoamalla työpaikkoja (17). Yritysten luovutukset auttavat välttämään paikallisen käsityöläisosaamisen häviämisen. Usein paikallinen käsiteollisuus- ja vähittäiskauppasektori vaikuttaa myönteisesti kuluttajien valinnanvaraan markkinoilla, sillä se tarjoaa vaihtoehdon samaa kaavaa noudattaville vähittäiskauppaketjuille. Kuluttajille onnistunut yrityksen luovutus merkitsee – usein entistä parempien – palvelujen ja tuotteiden tarjonnan jatkumista. Toimivien ekosysteemien ja tukipalvelujen kehittäminen yritysten luovutuksia varten on keskeisen tärkeää yhdestä teollisuudenalasta riippuvaisten alueiden ja maaseutualueiden elinkeinojen ja talouden säilyttämiseksi, ja erityisen tärkeää se on maatalous- ja elintarvikealalla. Onnistuneet yritysten luovutukset tarjoavat myös keinon vauhdittaa maaseutualueiden vihreää ja digitaalista siirtymää omistajanvaihdoksen alulle paneman muutoksen myötä. ETSK:n mielestä yritysten luovuttamiseen liittyviä ekosysteemejä ja tukipalveluja tulisi kehittää osana EU:n pitkän aikavälin maaseutuvision ja maaseutua koskevan EU:n toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Yritysten luovutusten edistäminen hyödyttää myös työntekijöitä, sillä se suojaa työpaikkoja ja turvaa liiketoiminnan jatkuvuuden. Erityisesti mikro- ja pk-yrityksissä työntekijät muodostavat arvokkaimman voimavaran, joka uudelle omistajalle siirtyy luovutuksen myötä. Siksi on tärkeää varmistaa työntekijöiden hyvinvointi yritysten luovutusten yhteydessä. Usein uudet omistajat asennoituvat luovutukseen innolla ja haluavat kehittää ja kasvattaa liiketoimintaa. Tämä tarkoittaa myös parempia tulevaisuudennäkymiä työntekijöille, sillä se mahdollistaa työn jatkuvuuden ja ammatillisen kehityksen. ETSK kannustaa jäsenvaltioita jakamaan sellaisiin luovutuksiin liittyviä parhaita käytäntöjä, joissa työntekijät voivat jatkaa työntekoa ja toiminnan kehittämistä ottamalla yrityksen vastuulleen esimerkiksi osuuskunnan muodossa – tai hyödyntäen muita työntekijöiden omistamien yhteisötalouden yritysten muotoja (18), jotka ovat osoittautuneet selviytymiskykyisiksi kriiseissä. Myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja tiedottamisen edistäminen varhaisessa vaiheessa helpottaa työntekijöiden yritysostoja. Näin todetaan myös ETSK:n lausunnossa INT/925 (19), jonka mukaan työntekijöiden yritysostot on hyvä käytäntö paitsi kriisiyrityksiä elvytettäessä myös siirrettäessä uusille omistajille pk-yrityksiä, joiden perustajat eivät löydä työlleen jatkajia. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Yritysten luovutusten edistämiselle on annettava merkittävä rooli EU:n ja jäsenvaltioiden elpymis- ja kasvupolitiikassa. ETSK pitää myönteisinä Euroopan komission sekä yritysten luovutuksia edistävien järjestöjen (esimerkiksi Transeon (20)) tähänastisia pitkäaikaisia ja strategisia ponnisteluja yritysluovutuksia paremmin tukevan ympäristön luomiseksi Eurooppaan. Parantamisen varaa on silti yhä. Jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja siinä, kuinka paljon yritysluovutuksiin kiinnitetään huomiota, kuinka toimiva niihin liittyvä tämänhetkinen ekosysteemi yleisesti ottaen on ja kuinka kattavia toimenpiteitä luovutusten edistämiseksi on toteutettu. Nopeasti kehittyvässä liiketoimintaympäristössä yrittäjien on hyödynnettävä sekä yrityksen sisäisiä että yritysostojen kautta tarjoutuvia mahdollisuuksia kasvuun. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon kaikenlaiset omistajanvaihdokset, mukaan lukien sukupolvenvaihdokset, ulkopuolisen ryhmän tai toimivan johdon yritysostot, strategiset yritysostot ja henkilöstöostot. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Euroopan onnistunut siirtyminen digitaaliseen ja vihreään talouteen edellyttää, että myös mikro- ja pk-yritykset osallistuvat siirtymään. Yrityksen luovutus on luonnollinen tapa muuttaa mikro- tai pk-yrityksen liiketoimintamalli vihreämmäksi ja digitaalisemmaksi ja siten tukea yrityksen digitaalista ja vihreää siirtymää. Onnistuneen omistajanvaihdoksen tuloksena voi olla yrityksen häiriönsietokyvyn, innovatiivisuuden ja kilpailukyvyn paraneminen. Resurssien näkökulmasta olemassa olevan yrityksen ostaminen tuotannontekijöineen on myös usein ympäristöystävällisempää kuin uusien tuotannontekijöiden ostaminen. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Erityisesti silloin, kun yritys siirtyy ikääntyvän yrittäjän käsistä nuoremmalle yrittäjälle, nuorella yrittäjällä on todennäköisesti paremmat valmiudet ottaa hankkimassaan yrityksessä käyttöön uusia teknologioita, tuotantomenetelmiä ja kestäviä liiketoimintamalleja. ETSK kehottaakin kehittämään lisää kannustimia, kuten tietoisuuden lisäämistoimia, neuvontapalveluja, mentorointia sekä rahoituksen saantia helpottavia toimia, joilla edistetään mikro- ja pk-yritysten luovutuksia nuorille yrittäjille. Myös nuorten yrittäjien työmarkkinavuoropuheluun liittyvää osaamista voitaisiin vahvistaa edelleen esimerkiksi yrittäjyyskoulutukseen sisällytettävien työmarkkinavuoropuhelua käsittelevien opintokokonaisuuksien avulla. Yrittäjäksi ryhtymistä olemassa olevan yrityksen ostamisen kautta tulisi tuoda aktiivisesti esille yhtä houkuttelevana vaihtoehtona kuin startup-yrityksen perustamista. Samoin olisi kehitettävä naisyrittäjille suunnattuja yritysten luovuttamiseen liittyviä kannustimia naisyrittäjien määrän lisäämiseksi, sillä heitä on tällä hetkellä liian vähän. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Valtaosassa yritysten luovutuksia tarvitaan ulkopuolista rahoitusta. Rahoitusalan sääntelyvaatimusten tiukentuessa on kaksi keskeistä rahoitusvälinettä, jotka ovat erityisen tärkeitä yritysluovutusten edistämisen näkökulmasta. Ensinnäkin on itsestäänselvää, että yritysten luovutuspakettien rahoittamiseen tarvitaan vakuuksia. Yritysten varallisuudesta kuitenkin yhä suurempi osuus koostuu aineettomasta omaisuudesta, samalla kun pankkisektorin on noudatettava yhä tiukempia sääntöjä. Jokaiseen jäsenvaltioon tarvitaan toimija tai organisaatio, joka antaa vakuuksia pankkilainoja varten. Toiseksi EU:n sääntelykehyksen kehitys lisää oman pääoman ehtoisen rahoituksen tarvetta. Monet ostajat olisivat päteviä hoitamaan kohteena olevaa yritystoimintaa, mutta heillä ei ole riittävästi omaa pääomaa. ETSK kannustaa komissiota painokkaasti toteuttamaan ennakoivia toimenpiteitä edistääkseen näiden molempien rahoitusvälineiden kehittämistä jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Tulevaisuudessa yhä useampi perheomisteinen mikro- ja pk-yritys luovutetaan kolmannelle osapuolelle. Jotta yritys olisi kolmansille osapuolille houkutteleva, sen on oltava elinkelpoinen ja taloudellisesti vakaassa ja houkuttelevassa tilassa. Mitä varhaisemmassa vaiheessa yrittäjä valmistautuu luovutukseen, sitä onnistuneempi luovutus yleensä on. Jäsenvaltioiden on lisättävä yritysluovutuksia koskevia tietoisuuden lisäämistoimiaan ja annettava elinkeinoelämän järjestöille ja muille tukiorganisaatioille tarvittavat valmiudet edistää mikro- ja pk-yritysten luovutuksia ja avustaa niissä. Myös varhaisvaroitusmekanismin kautta tarjottava tuki talousvaikeuksissa olevalle yritykselle voi olla tärkeässä roolissa autettaessa yrittäjää ohjaamaan yritys takaisin taloudellisesti kannattavalle tielle ja valmistelemaan sitä luovutukseen. ETSK kehottaakin jäsenvaltioita ottamaan käyttöön ja kehittämään edelleen mikro- ja pk-yrityksille tarkoitettuja varhaisvaroitustukimekanismeja. |
| --- | --- |

4.9

Eräässä yritysluovutusten edistämistä Euroopan maissa käsittelevässä tuoreessa tutkimuksessa (21) esitellään sellaisia EU:n jäsenvaltioiden aihetta koskevia käytäntöjä, joita voitaisiin ottaa käyttöön myös muissa maissa. ETSK kannattaa tutkimuksessa annettua suositusta, jossa jäsenvaltioita kehotetaan perustamaan kansallisia yritysten luovutuksiin keskittyviä sidosryhmäfoorumeja, joissa on edustettuina sekä julkisia että yksityisiä sidosryhmiä. Sidosryhmäyhteistyötä tarvitaan niin alueellisella, kansallisella kuin kansainvälisellä tasolla. Yritysten luovuttamista käsittelevät foorumit ovat järjestelmällinen ja pitkäjänteinen keino edistää yritysluovutuksia, sillä ne tarjoavat puitteet jatkuvalle vuoropuhelulle kansallisten asiantuntijoiden välillä sekä tehokkaamman tavan käyttää resursseja. Myöhemmin eri valtioiden foorumien välille voitaisiin luoda – Euroopan komission tuella – rajatylittävää vuoropuhelua EU:n jäsenvaltioiden parhaiden käytäntöjen jakamiseksi yritysten luovuttamisen edistämiseen liittyvissä asioissa.

| 4.10 | ETSK kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään yritysten luovuttamisen edistämisessä kaikkia digitaaliteknologian tarjoamia mahdollisuuksia. Yritysten luovutuksiin keskittyviä verkkoalustoja, jotka ovat useimmiten yksityisten sidosryhmien omistuksessa ja hallinnoimia, tulisi kehittää kaikissa EU:n jäsenvaltioissa, ja niiden tulisi olla myös mikro- ja pienyritysten saatavilla. Jäsenvaltioiden eri verkkoalustojen välillä olisi kehitettävä yhteyksiä ja synergioita, ja Euroopan komissio voisi helpottaa pääsyä jäsenvaltioiden erilaisiin verkossa toimiviin kauppapaikkoihin. Pienyritysten rajat ylittävien luovutusten määrä on kasvussa. Kansallisten verkkoalustojen välisen yhteistyön parantaminen olisi kustannustehokas tapa helpottaa pienyritysten mahdollisuuksia hankkia tietoa mahdollisista uusista omistajista muissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Yritysten luovutuksia koskeva tuloksekas Euroopan tason päätöksenteko edellyttää parempaa tiedonkeruuta. Yritysten luovutuksia koskevat tiedot ovat edelleen hajanaisia, eivätkä ne ole vertailukelpoisia. ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimet, joita yritysten luovutuksia koskevan tietokannan parantamiseksi on ehdotettu. Nämä toimet esitetään äskettäin julkaistussa raportissa Improving the evidence base on transfer of business in Europe (22). ETSK suosittelee myös kehittämään yritysten luovutuksia koskevan EU:n laajuisen barometrin, joka toteutettaisiin neljän vuoden välein ja jonka avulla saataisiin parempaa tietoa näyttöön perustuvaa päätöksentekoa varten. Lisäksi olisi pohdittava erilaisia tietoisuuden lisäämiseen tähtääviä aloitteita, jollainen voisi olla esimerkiksi yritysten luovutuksia koskevan kansallisen ja/tai eurooppalaisen teemaviikon luominen. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK ehdottaa, että tiedonkeruun parantamisen lisäksi Euroopan komissio laatii säännöllisen selvityksen yritysten luovutusten ajankohtaisesta tilanteesta Euroopassa. EU:n jokavuotista pk-yrityskokousta tulisi hyödyntää säännöllisenä foorumina, joka tarjoaa mahdollisuuden keskusteluun ja kokemusten jakamiseen mikro- ja pk-yritysten luovutuksiin liittyvissä asioissa. |
| --- | --- |

4.12

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Esimerkiksi Ranskassa on olemassa kehys, jonka puitteissa järjestetään ja helpotetaan yritysten luovutuksia työntekijöille ja jonka tavoitteena on vahvistaa alueiden taloudellista toimintaa mikro- ja pk-yritysten luovutuksia helpottamalla.

1

(2)  Varhaisvaroitusmekanismi on talousvaikeuksissa oleville yrityksille suunnattu neuvonta- ja tukipalvelu, jonka tavoitteena on varhainen puuttuminen tilanteeseen, jotta vältetään elinkelpoisten yritysten konkurssit.

2

(3)  Euroopan tulevaisuuskonferenssin loppuraportti, toukokuu 2022.

3

(4)  Business Dynamics: Start-ups, business transfers and bankruptcy, Euroopan komissio, 2011.

4

Business Dynamics: Start-ups, business transfers and bankruptcy

(5)  Euroopan komission tiedonanto ”Kasvua ja työllisyyttä edistävän Lissabonin ohjelman täytäntöönpano – Omistajanvaihdos – jatkuvuutta uudella alulla”, 2006 (COM(2006) 117 final), s. 4.

5

(6)  Komission suositus, annettu 7 päivänä joulukuuta 1994, pienten ja keskisuurten yritysten luovuttamisesta (94/1069/EY).

6

(7)  Euroopan komission tiedonanto ”Kasvua ja työllisyyttä edistävän Lissabonin ohjelman täytäntöönpano – Omistajanvaihdos – jatkuvuutta uudella alulla”, 2006 (COM(2006) 117 final).

7

(8)  Euroopan komission tiedonanto ”Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten”, 2020 (COM(2020) 103 final).

8

(9)  Euroopan komissio, pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto, Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report, Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2021.

9

Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report

(10)  ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/transfer-businesses_en

10

(11)  EUVL C 197, 8.6.2018, s. 1.

11

(12)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 210.

12

(13)  EUVL C 194, 12.5.2022, s. 7.

13

(14)  Euroopan komissio, pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto, Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report, Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2021.

14

Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report,

(15)  Tall, Varamäki & Viljamaa, Business Transfer Promotion in European Countries, Seinäjoki, 2021, s. 8.

15

Business Transfer Promotion in European Countries

(16)  Euroopan komissio, ”Kasvua ja työllisyyttä edistävän Lissabonin ohjelman täytäntöönpano: Omistajanvaihdos – jatkuvuutta uudella alulla”, Bryssel, 2006, s. 3–4.

16

(17)  SMEunited, SMEunited Position on long-term Vision for the EU’s rural areas, huhtikuu 2022.

17

SMEunited Position on long-term Vision for the EU’s rural areas

(18)  Esimerkiksi työntekijäomisteiset yritykset (sociedades laborales) Espanjassa.

18

sociedades laborales

(19)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 13.

19

(20)  Transeo on kansainvälinen voittoa tavoittelematon järjestö, joka tuo yhteen pienten ja keskisuurten yritysten luovuttamisen ja ostamisen asiantuntijoita Euroopasta ja muualta maailmasta.

20

(21)  Tall, Varamäki & Viljamaa, Business Transfer Promotion in European Countries, Seinäjoki, 2021, s. 8.

21

Business Transfer Promotion in European Countries

(22)  Euroopan komissio, pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto, Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report, Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2021.

22

Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/15

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Sosiaalinen luokitusjärjestelmä – haasteet ja mahdollisuudet”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 486/03)

| Esittelijä: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Esittelijä:

Judith VORBACH

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 123/26/12 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

9.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

123/26/12

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK valottaa tässä lausunnossa ajatusta sosiaalisesta luokitusjärjestelmästä tavoitteenaan herättää keskustelua. Komitea kehottaa komissiota julkaisemaan vihdoin kertomuksen, jossa kuvaillaan säännökset, jotka olisivat tarpeen kestävyysluokitusjärjestelmän soveltamisalan laajentamiseksi kattamaan myös ”muut kestävyystavoitteet, kuten yhteiskunnalliset tavoitteet”, kuten luokitusjärjestelmäasetuksessa (1) (jäljempänä ”asetus”) edellytetään. ETSK kannattaa sellaisen operatiivisesti toteuttamiskelpoisen ja rakenteeltaan asianmukaisen sosiaalisen luokitusjärjestelmän kehittämistä, jonka avulla pystytään hyödyntämään tarjolla olevat mahdollisuudet ja samalla vastaamaan haasteisiin. EU:n luokitusjärjestelmän tulee olla kokonaisvaltainen, ja siinä tulee ottaa huomioon sekä ympäristökestävyys että sosiaalinen kestävyys. ETSK toistaa vihreän siirtymän haasteiden, pandemian taloudellisten ja yhteiskunnallisten vaikutusten sekä Venäjän Ukrainassa käymän hyökkäyssodan ja siitä johtuvien geopoliittisten jännitteiden muodostamaa taustaa vasten vaatimuksensa tasapainoisesta talouspolitiikasta ja vahvemmasta keskittymisestä yhteiskunnallisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Asetuksen mukaiset vähimmäistason suojatoimet ovat tervetulleita, ja ne olisi pantava kaikilta osin täytäntöön. Ne eivät kuitenkaan riitä varmistamaan sosiaalista kestävyyttä työntekijöiden, kuluttajien ja yhteisöjen näkökulmasta. EU:n luokitusjärjestelmä auttaisi vastaamaan kiireellisiin sosiaalisten investointien tarpeisiin kanavoimalla investointeja tähän suuntaan. Sen merkitys kasvaa entisestään, jos se on osa yleistä politiikkaa, jolla pyritään edistämään sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja osallisuutta. Oikeudenmukainen siirtymä edellyttää kestäviä yhteiskunnallisia olosuhteita, ja sosiaalinen luokitusjärjestelmä voisi tarjota kauan odotetut suuntaviivat tätä varten. ETSK kehottaa komissiota esittämään arvion Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista varoista. Julkisilla investoinneilla on jatkossakin kaiken kaikkiaan ratkaiseva rooli julkisten palvelujen alalla. Sosiaalihuollon rahoittaminen julkisista varoista sekä vakaat sosiaaliturvajärjestelmät ovat edelleen keskeisen tärkeitä. Yhteisesti sovittu sosiaalinen luokitusjärjestelmä voisi kuitenkin näyttää suuntaa myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia aikaan saaville investoinneille. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suosittelee, että komission kertomuksessa noudatetaan kestävän rahoituksen foorumin (2) (jäljempänä ”foorumi”) ehdottamaa monitasoista ja monimuotoista lähestymistapaa. Koska tehtävää on paljon, sosiaalinen luokitusjärjestelmä kannattaisi integroida kestävää rahoitusta ja hallintoa koskevaan EU:n lainsäädäntökehykseen. Ehdotettu yritysten kestävyysraportointia koskeva direktiivi olisi erityisen tärkeä sosiaalista luokitusjärjestelmää tukeva säädös, jota vasten toimenpiteitä voitaisiin tarkastella ja arvioida. Hyvin suunniteltu sosiaalinen luokitusjärjestelmä edistäisi myös ratkaisujen löytymistä mahdolliseen sosiaalisen viherpesun ongelmaan. ETSK kehottaa aloittamaan yksinkertaisista ja selkeistä suuntaviivoista, joihin liittyvät menettelyt ovat helppoja ja läpinäkyviä, ja täydentämään niitä myöhemmin vähän kerrallaan. Lopullisena tavoitteena olisi oltava sosiaalisen luokitusjärjestelmän ja ympäristöluokitusjärjestelmän tiivis integrointi, mutta molemminpuoliset vähimmäistason suojatoimet voisivat olla käytännöllinen ensimmäinen askel. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EU:n luokitusjärjestelmässä olisi määriteltävä, millaisten toimien ja yritysten katsotaan edistävän merkittävästi sosiaalista kestävyyttä, ja sen tulee toimia kultaisena standardina, joka on tasoltaan lainsäädännössä säädettyä tasoa kunnianhimoisempi. ETSK suhtautuu myönteisesti foorumin ehdotettuihin tavoitteisiin, jotka ovat ihmisarvoinen työ, riittävä elintaso sekä osallistavat ja kestävät yhteisöt. Perustana olisi käytettävä erilaisia kansainvälisiä ja EU:n periaatteita, ja ETSK suosittelee erityisesti viittaamista Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin ja asiaankuuluviin kestävän kehityksen tavoitteisiin, kuten ihmisarvoista työtä koskevaan tavoitteeseen 8. Ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien kunnioittamisen on oltava joka tapauksessa luokitusjärjestelmän mukaisuuden edellytys. Työehtosopimusten noudattaminen ja yhteistoimintamekanismien soveltaminen asiaa koskevan kansallisen ja EU:n lainsäädännön mukaisesti on ratkaisevan tärkeää, ja niiden olisi kuuluttava ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen (3) piiriin. Työmarkkinaosapuolten sopimukseen perustuvia suuntaviivoja, joilla on myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia, olisi pidettävä luokitusjärjestelmän mukaisina. On pidettävä mielessä, että työehtosopimusneuvottelujen kattavuus vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä ja on laskenut 22 jäsenvaltiossa. Tähän ongelmaan on puututtu vähimmäispalkkadirektiivissä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa lainsäätäjiä ottamaan työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot täysipainoisesti mukaan sosiaalisen luokitusjärjestelmän suunnitteluun, koska järjestelmä vaikuttaa niihin ja niiden on täytettävä raportointivelvoitteita ja myös jotta varmistetaan niiden sitoutuminen. Komitea kyseenalaistaa delegoitujen säädösten liiallisen käytön luokitusjärjestelmän yhteydessä, koska käsiteltävänä on monia erilaisia poliittisia kysymyksiä. Luokitusjärjestelmän tavoitteena on lisätä avoimuutta sijoittajien, yritysten ja kuluttajien kannalta. Sen mahdollista tulevaa käyttöä tuki- ja rahoitusohjelmien viitekehyksenä valtiollisissa instituutioissa olisi arvioitava ja puitava keskusteluissa perinpohjaisesti. Kaikenlaisesta laajemmasta käytöstä on päätettävä asianmukaisessa prosessissa. Kansalliseen lainsäädäntöön ja työmarkkinaosapuolten itsemääräämisoikeuteen ei saa puuttua tarpeettomasti. Myös sosiaalisen viherpesun vaara on suljettava pois. Ammattiliittoja, työpaikkaneuvostoja, kuluttajajärjestöjä ja muita järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajia varten olisi luotava valitusmekanismit, ja toimivaltaisten kansallisten viranomaisten valvontavastuuta olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK haluaa korostaa sitä, että sosiaalisesta luokitusjärjestelmästä on muutakin hyötyä. Yhä suuremman kysynnän kohteena olevien sosiaalisten investointien tueksi tarvitaan ensinnäkin luotettavaa luokitusjärjestelmää, joka mahdollistaa sosiaalisen kestävyyden johdonmukaisen mittaamisen. Toisekseen luokitusjärjestelmä voisi auttaa minimoimaan taloudelliset riskit, joihin yhteiskunnallisesti haitallinen toiminta voi johtaa. Kolmanneksi avoimuus on ratkaisevan tärkeää pääomamarkkinoiden tehokkuuden kannalta, ja se voisi myös edistää sosiaalisia sisämarkkinoita Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 3 artiklan mukaisesti. Se edistäisi tasapuolisia toimintaedellytyksiä, ehkäisisi epäreilua kilpailua ja tekisi sosiaalista kestävyyttä edistävistä yrityksistä ja organisaatioista näkyvämpiä. Neljänneksi EU:n olisi hyödynnettävä vahvuuksiaan ja pyrittävä ympäristökestävyyden ja sosiaalisen kestävyyden malliesimerkiksi ja edelläkävijäksi. Keskustelu EU:n luokituslaitoksen perustamisesta olisi käynnistettävä uudelleen. ETSK toistaa myös vaatimuksensa siitä, että taloudellisten ja muiden tietojen tarjoajia säänneltäisiin ja valvottaisiin asianmukaisesti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK korostaa myös haasteita ja mahdollisia ratkaisuja. Ensinnäkin huolena on markkinoiden mahdollinen sulkeutuminen. Investoinnit perustuvat kuitenkin myös esimerkiksi tuotto-odotuksiin ja muihin vastaaviin kriteereihin, jotka saattavat ohittaa kestävyystavoitteet, ja monissa tapauksissa sijoittajien ja muiden sidosryhmien intressit ovat synergisiä. Joka tapauksessa luokitusjärjestelmän noudattamatta jättämistä ei tule pitää merkkinä haitan aiheuttamisesta, ja komission olisi tehtävä tämä selväksi. Reaalitalouden toimintoihin ulottuvaan kestävien investointien vaikutukseen olisi kiinnitettävä enemmän huomiota. Toiseksi sen määrittäminen, mitä luokitusjärjestelmään pitäisi sisällyttää, tulee olemaan kiistanalaista. Juuri tästä syystä määrittelyprosessista olisi käytävä demokraattista keskustelua ja siitä olisi päätettävä demokraattisesti. Näin kestävyydestä voitaisiin muodostaa yhteinen ja luotettava käsitys, johon yksittäiset toimijat voivat ja johon heidän pitäisi tukeutua. Luokitusjärjestelmän onnistuminen riippuu sen uskottavuudesta, ja siihen sisällytettävien toimintojen on täytettävä laajasti hyväksytty kestävyyden määritelmä. Kolmanneksi sosiaalinen luokitusjärjestelmä voisi johtaa uusiin raportointivaatimuksiin. ETSK kehottaa komissiota minimoimaan nämä ja välttämään samalla päällekkäisyyksiä. Neuvonnasta ja laillisesti valtuutetun viraston tarjoamista luokitusjärjestelmään liittyvistä palveluista voisi olla hyötyä erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille, osuuskunnille ja voittoa tavoittelemattomille liiketoimintamuodoille. Lisäksi rahoituslaitoksia tulisi kannustaa esittämään arvioita investointien sosiaalisista vaikutuksista, kuten arvopohjaisesti toimivat pankit tekevät tällä hetkellä kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

1.7

2.   Lausunnon tausta

| 2.1 | EU:n kestävän rahoituksen kehyksen olisi autettava ohjaamaan yksityisiä rahoitusvirtoja kestävään taloudelliseen toimintaan. Kestävää rahoitusta koskeva vuoden 2018 toimintasuunnitelma koostuu luokitusjärjestelmästä, yrityksiä koskevasta tietojen antamisen kehyksestä ja sijoitusvälineistä, mukaan lukien vertailuarvot, standardit ja merkinnät. Vuoden 2021 uudistetussa kestävän rahoituksen strategiassa keskitytään puolestaan reaalitalouden kestävyyssiirtymän rahoittamiseen sekä osallistavuuteen, häiriönsietokykyyn, rahoitusalan osallistumiseen ja maailmanlaajuisiin tavoitteisiin. Näissä puitteissa EU on laatinut erilaisia lainsäädäntöaloitteita, joissa EU:n luokitusjärjestelmällä on keskeinen rooli. ETSK viittaa aihetta koskeviin lausuntoihinsa (4). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU:n luokitusjärjestelmän olisi tarjottava läpinäkyvyyttä sijoittajille ja yrityksille ja autettava niitä tunnistamaan kestävät sijoitukset. Asetus muodostaa luokittelujärjestelmän, jossa keskitytään ilmastonmuutoksen hillintää, ilmastonmuutokseen sopeutumista, vesivaroja, biologista monimuotoisuutta, ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä ja kiertotaloutta koskeviin kuuteen ympäristötavoitteeseen. Ympäristön kannalta kestävän sijoituksen on edistettävä merkittävästi yhden tai useamman edellä mainitun tavoitteen saavuttamista, se ei saa aiheuttaa merkittävää haittaa yhdellekään niistä (”ei merkittävää haittaa” -periaate), ja sen avulla saavutettujen tulosten on vastattava kynnysarvoja (joita kutsutaan teknisiksi arviointikriteereiksi). Sen yhteydessä on myös noudatettava sosiaalisia ja hallintoon liittyviä vähimmäistason suojatoimia (18 artikla), eli yritysten on toteutettava menettelyjä, joilla varmistetaan, että toiminnassa noudatetaan OECD:n toimintaohjeita monikansallisille yrityksille, yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n ohjaavia periaatteita, Kansainvälisen työjärjestön (ILO) julistusta työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista sekä kansainvälistä ihmisoikeusasiakirjaa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Asetuksen 26 artiklan mukaan komissio julkaisee vuoden 2021 loppuun mennessä kertomuksen, jossa kuvaillaan säännökset, jotka olisivat tarpeen asetuksen soveltamisalan laajentamiseksi kattamaan myös ”muut kestävyystavoitteet, kuten yhteiskunnalliset tavoitteet”. Tämä ilmentää aikomusta laajentaa sen soveltamisalaa mutta ei kuitenkaan velvoita toteuttamaan sosiaalista luokitusjärjestelmää. Sosiaalista luokitusjärjestelmää käsittelevälle foorumin alaryhmälle annettiin tehtäväksi selvitellä asetuksen mukaisesti luokitusjärjestelmän laajentamista koskemaan yhteiskunnallisia tavoitteita. Sosiaalista luokitusjärjestelmää koskeva loppuraportti julkaistiin helmikuussa 2022 (5) eli ilmoitettua myöhemmin, ja komission odotetaan laativan kertomuksensa sen pohjalta. Lisäksi foorumia pyydetään antamaan komissiolle neuvoja 18 artiklan soveltamisesta eli siitä, miten yritykset voisivat noudattaa vähimmäistason suojatoimia, sekä mahdollisesta tarpeesta täydentää artiklan vaatimuksia. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Foorumi ehdottaa sosiaaliselle luokitusjärjestelmälle kestävää rahoitusta ja hallintoa koskevaan nykyiseen EU:n lainsäädäntökehykseen perustuvaa rakennetta. Jos sosiaalinen luokitusjärjestelmä toteutetaan, sääntely-ympäristö luotaisiin lisäsäännöksillä, joihin kuuluvat esimerkiksi ehdotettu yritysten kestävyysraportointia koskeva direktiivi, jolla korvataan muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskeva direktiivi ja jonka myötä otetaan käyttöön pakolliset EU:n kestävyysraportointistandardit, sekä kestävää rahoitusta koskevien tietojen raportointiasetus ja direktiivi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta. Ehdotuksessa yritysten kestävyysraportointia koskevaksi direktiiviksi edellytetään erityisesti, että yritykset kiinnittävät huomiota myös erilaisiin sosiaalisiin näkökohtiin ja raportoivat hallintotapaan liittyvistä seikoista, ja sen odotetaan parantavan sosiaalisia kysymyksiä koskevien tietojen julkistamista. Se olisi näin ollen tärkeä sosiaalista luokitusjärjestelmää tukeva säädös, jota vasten kyseisiä asioita voidaan mitata ja arvioida. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Foorumi ehdottaa joistakin eroista huolimatta ympäristöluokitusjärjestelmän noudattamista rakenteen osalta. Se ehdottaa kolmea päätavoitetta, joihin liittyy alatavoitteita. Ihmisarvoista työtä koskevaan tavoitteeseen sisältyy alatavoitteina esimerkiksi työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun vahvistaminen, keskinäisen sopimisen edistäminen ja ihmisarvoisen elämän takaava ja toimeentuloon riittävä palkkataso. Riittävää elintasoa koskevaan tavoitteeseen sisältyvät terveelliset ja turvalliset tuotteet sekä laadukas terveydenhuolto ja korkealaatuiset asunnot, ja osallistavia ja kestäviä yhteisöjä koskevalla tavoitteella olisi edistettävä myös tasa-arvoa ja osallistavaa kasvua sekä tuettava kestävää toimeentuloa. Ehdotetuilla vähimmäistason suojatoimilla viitataan ympäristöä, hallintotapaa ja yhteiskuntaa koskeviin tavoitteisiin ja pyritään välttämään esimerkiksi sellaiset epäjohdonmukaisuudet, että kestävää toimintaa harjoittava yritys olisi osallisena ihmisoikeusrikkomuksissa. Myös asiaankuuluvat sidosryhmät, erityisesti yhteisön ja arvoketjun työntekijät, loppukäyttäjät ja asianomaiset yhteisöt, tulee ottaa huomioon. Lisäksi ehdotetaan yhteiskuntaan liittyviä ”ei merkittävää haittaa” -periaatteeseen pohjautuvia kriteereitä ja haitallisten toimintojen luettelointia. |
| --- | --- |

2.5

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK peräänkuuluttaa talouspolitiikkaa, joka on sopusoinnussa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden ja kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa. On kiinnitettävä tasapainoisesti huomiota keskeisiin toimintapoliittisiin tavoitteisiin, joita ovat erityisesti ympäristökestävyys, kestävä ja osallistava kasvu, täystyöllisyys ja laadukkaat työpaikat, oikeudenmukainen jakautuminen, terveys ja elämänlaatu, sukupuolten tasa-arvo, rahoitusvakaus, hintavakaus, oikeudenmukaiseen ja kilpailukykyiseen teollisuuden ja talouden rakenteeseen pohjautuva tasapainoinen kauppa sekä julkisen talouden vakaus. Lisäksi ETSK viittaa kilpailukykyisen kestävyyden asialistaan, jonka kaikille neljälle ulottuvuudelle – ympäristökestävyys, tuottavuus, oikeudenmukaisuus ja makrotalouden vakaus – tulee antaa yhtäläinen painoarvo, jotta toivotut vahvistusvaikutukset saataisiin aikaan ja vihreä ja digitaalinen siirtymä voidaan toteuttaa onnistuneesti (6). Ottaen huomioon Venäjän Ukrainassa käymän hyökkäyssodan ETSK korostaa vaatimustaan tasapainoisesta talouspolitiikasta sodan taloudellisten ja yhteiskunnallisten vaikutusten lievittämiseksi ja palauttaa mieliin vuonna 1919 vahvistetussa Kansainvälisen työjärjestön perussäännössä esitetyn toteamuksen, jonka mukaan ”yleinen pysyvä rauha voidaan luoda vain yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden pohjalle”. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK valottaa ajatusta sosiaalisesta luokitusjärjestelmästä tavoitteenaan herättää keskustelua ja lisätä tietoisuutta. ETSK kannattaa sellaisen operatiivisesti toteuttamiskelpoisen ja rakenteeltaan asianmukaisen sosiaalisen luokitusjärjestelmän kehittämistä, jonka avulla pystytään hyödyntämään tarjolla olevat mittavat mahdollisuudet ja samalla vastaamaan haasteisiin (ks. jäljempänä). Koko talouspolitiikan tavoin myös rahoitukseen liittyvästä kestävyyden käsitteestä ja erityisesti EU:n luokitusjärjestelmästä olisi tehtävä lähestymistavaltaan kokonaisvaltainen ja moniulotteinen, ja sosiaaliselle ja ympäristökestävyydelle olisi pyrittävä antamaan siinä yhtäläinen painoarvo. Vihreä siirtymä voi sitä paitsi aiheuttaa haitallisia yhteiskunnallisia vaikutuksia, minkä johdosta tulee parantaa sosiaalista suojelua ja sosiaalisiin kysymyksiin liittyviä toimia pitäen erityisen tärkeänä, että ketään ei unohdeta. Oikeudenmukainen siirtymä edellyttää kestäviä yhteiskunnallisia olosuhteita, ja sosiaalinen luokitusjärjestelmä voisi tarjota suuntaviivat tätä varten. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK pitää sosiaalista luokitusjärjestelmää tärkeänä ja välttämättömänä täydennyksenä EU:n sosiaaliseen ulottuvuuteen ja kehottaa komissiota julkaisemaan 26 artiklassa tarkoitetun kertomuksen mahdollisimman pian. Olisi noudatettava foorumin raportin mukaista monitasoista ja monimuotoista lähestymistapaa. Täydellisyyden tavoittelu ja kaikkien sosiaalisen kestävyyden näkökohtien sisällyttäminen kerralla saattaisi kuitenkin johtaa valtaviin viivästyksiin sosiaalisen luokitusjärjestelmän täytäntöönpanossa ja johtaa jopa siihen vaaraan, että koko hankkeesta luovutaan. Sen vuoksi ETSK suosittelee, että prosessi aloitetaan yksinkertaisista ja selkeistä suuntaviivoista sekä ripeästi käyttöön otettavista helpoista avoimuusmenettelyistä ja että niitä täydennetään myöhemmin vähän kerrallaan. Ympäristöluokitusjärjestelmän ja sosiaalisen luokitusjärjestelmän keskinäisen suhteen osalta tavoitteena olisi oltava näiden kahden lähestymistavan johdonmukaisuus ja tiivis integrointi. Molemminpuoliset vähimmäistason suojatoimet voisivat kuitenkin olla käytännöllinen ensimmäinen askel. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK on tyytyväinen siihen, että foorumi on julkaissut luonnoksen asetuksen 18 artiklaa koskevaksi raportiksi, jonka tarkoituksena on antaa yrityksille neuvoja siitä, miten ne voivat täyttää artiklan vaatimukset, ja jonka pohjalta artiklaa voidaan mahdollisesti muuttaa. Sosiaalisen kestävyyden kannalta on ratkaisevan tärkeää seurata erityisesti sitä, miten yritys tosiasiassa suoriutuu ihmisoikeuksien, työmarkkinasuhteiden ja ihmisarvoisen työn alalla. Vaikka ympäristöluokitusjärjestelmän mukaiset vähimmäistason suojatoimet ovat erittäin tervetulleita ja ne olisi pantava kaikilta osin täytäntöön, ne eivät voi kuitenkaan koskaan korvata sosiaalista luokitusjärjestelmää. Ne eivät riitä läheskään varmistamaan sosiaalista kestävyyttä työntekijöiden, kuluttajien ja yhteisöjen näkökulmasta (7). Lisäksi ETSK suosittaa yhteistyön tekemistä paikallisten työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja yhteiskunnallisten yritysten kanssa, jotta voidaan seurata ja edistää taloudellisen toiminnan myönteisiä vaikutuksia sidosryhmiin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Sosiaalisen luokitusjärjestelmän merkitys kasvaa entisestään, jos se on osa yleistä politiikkaa, jolla pyritään edistämään sosiaalista kestävyyttä, ja jos siihen liitetään asianmukaiset säännöt esimerkiksi ihmisoikeuksiin liittyvästä asianmukaisesta huolellisuudesta. Se ei voi kuitenkaan koskaan korvata kunnollista julkista sääntelyä ja sosiaalipolitiikkaa. Sosiaalihuollon rahoittaminen julkisista varoista sekä vakaat sosiaaliturvajärjestelmät ovat edelleen keskeisen tärkeitä. Luokitusjärjestelmää ei pitäisi käyttää syrjäytysvaikutuksen tai yksityistämisen välineenä. Julkisilla investoinneilla on edelleen ratkaiseva merkitys julkisten palveluiden alalla, ja ne auttavat myös usein lisäämään yksityisiä investointeja. Sosiaalinen luokitusjärjestelmä voisi kuitenkin tarjota sijoittajille kestävyyskriteerejä infrastruktuurin, terveydenhuollon, koulutuksen ja sosiaalisen asuntotuotannon alalla ja mahdollistaa sosiaalisesti kestävien investointien tekemisen reaalitalouteen sekä auttaa välttämään sosiaalista viherpesua. Valtiolliset instituutiot voisivat lisäksi käyttää luokitusjärjestelmää tulevaisuudessa tuki- ja rahoitusohjelmien viitekehyksenä. Tätä on arvioitava ja puitava keskusteluissa perinpohjaisesti. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Sosiaalisen luokitusjärjestelmän avulla voitaisiin eritellä yksityiskohtaisesti taloudellisen toiminnan myönteisiä ja kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia. Monet tarkasteltavina olevat aiheet liittyvät läheisesti asioihin, joista työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat perinteisesti keskustelleet. ETSK kehottaa ottamaan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan täysipainoisesti mukaan sosiaalisen luokitusjärjestelmän suunnitteluun, erityisesti (ala)tavoitteiden, ”ei merkittävää haittaa” -periaatteeseen liittyvien kriteerien ja suojaamisperiaatteiden osalta. Asetettavien tavoitteiden luonne vaikuttaa työnantajiin, työntekijöihin, kuluttajiin sekä muihin sidosryhmiin ja yhteisöihin, ja niiden on mahdollisesti myös täytettävä raportointivelvoitteita. ETSK viittaa lisäksi eläkerahastoihin esimerkkinä siitä, että työntekijät hyötyvät investoinneista. Sidosryhmien osallistuminen on ratkaisevan tärkeää myös sitoutumisen turvaamiseksi. ETSK odottaa, että sosiaalinen luokitusjärjestelmä voitaisiin panna täytäntöön asetusta tarkistamalla, jolloin noudatettaisiin tavallista lainsäätämisjärjestystä. Delegoitujen säädösten liiallinen käyttö kestävän rahoituksen yhteydessä ja erityisesti luokitusjärjestelmän täytäntöönpanossa on kyseenalaista, koska käsiteltävänä on monenlaisia poliittisia kysymyksiä, jotka menevät paljon teknisiä määritelmiä pidemmälle. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK korostaa, että on tärkeää parantaa sosiaalisesti kestäviä investointeja koskevan tiedon laatua ja ehkäistä disinformaatiota yhteiskunnallisesta tilanteesta, jotta vältetään kielteiset vaikutukset kaikkien sidosryhmien osalta. Hyvin suunniteltu sosiaalinen luokitusjärjestelmä edistäisi merkittävästi tällaisten ongelmien ratkaisemista, sillä sen avulla voidaan määritellä selkeästi, millainen toiminta ja millaiset yhteisöt edistävät merkittävästi sosiaalista kestävyyttä. Sen tulee toimia kultaisena standardina, joka on tasoltaan lainsäädännössä säädettyä tasoa kunnianhimoisempi. Lisäksi siinä olisi löydettävä kultainen keskitie liian yleisluonteisten suuntaviivojen ja liiallisen kapea-alaisuuden välillä. Siinä missä ympäristökriteerit perustuvat enemmän tieteeseen, foorumin ehdottaman kaltainen sosiaalinen luokitusjärjestelmä tukeutuisi pikemminkin normeihin ja maailmanlaajuisesti sovittuihin kehyksiin, jotka eivät ehkä ole ohjailevia vaan joilla pyritään viitoittamaan tietä sosiaalisesti kestävään toimintaan. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien kunnioittamisen on oltava luokitusjärjestelmän mukaisuuden edellytys. Työehtosopimusten noudattaminen ja yhteistoimintamekanismien soveltaminen asiaa koskevan kansallisen ja EU:n lainsäädännön mukaisesti on niin ikään ratkaisevan tärkeää, ja niiden olisi kuuluttava ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen piiriin. Lisäksi työmarkkinaosapuolten sopimukseen perustuvia suuntaviivoja, jotka sisältävät myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia tuottavia helppoja ja läpinäkyviä menettelyjä, olisi pidettävä luokitusjärjestelmän mukaisena taloudellisena toimintana. On tärkeää muistaa, että kollektiivisen neuvottelumenettelyn taso ja kattavuus vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioiden välillä, Liettuan 7 prosentista Itävallan 98 prosenttiin. Työehtosopimusneuvottelujen kattavuus on laskenut vuodesta 2000 alkaen 22 jäsenvaltiossa. Arvioiden mukaan työehtosopimusten piirissä on nyt ainakin 3,3 miljoonaa työntekijää vähemmän. Uudella direktiivillä vähimmäispalkoista ja työehtosopimusten soveltamisen laajentamisella on tärkeä asema sosiaalisen luokitusjärjestelmän täytäntöönpanossa (8). ETSK kehottaa lisäksi antamaan ehdotetussa säädöksessä itsessään selkeitä neuvoja vähimmäistason suojatoimien täytäntöönpanosta, mahdollisesti tukeutuen asetuksen 18 artiklaa koskevaan foorumin raporttiin. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Sosiaalisen luokitusjärjestelmän perustana voidaan käyttää erilaisia kansainvälisiä ja EU:n normeja ja periaatteita. (Ala)tavoitteiden osalta ETSK kehottaa tukeutumaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin ja siihen liittyvään toimintasuunnitelmaan sekä asiaankuuluviin kestävän kehityksen tavoitteisiin, erityisesti tavoitteisiin 8 (ihmisarvoinen työ ja talouskasvu), 1 (ei köyhyyttä), 2 (ei nälkää), 3 (terveys ja hyvinvointi), 4 (koulutus), 5 (sukupuolten tasa-arvo), 10 (eriarvoisuuden vähentäminen) ja 11 (kestävät kaupungit ja yhteisöt). Myös työmarkkinaosapuolten sopimat kehykset voisivat toimia tärkeänä lähteenä. ETSK pitää foorumin ajatusta YK:n ohjaaviin periaatteisiin ja OECD:n toimintaohjeisiin perustuvien vähimmäistason suojatoimien täytäntöönpanosta ratkaisevan tärkeänä. Lisäksi Euroopan sosiaalinen peruskirja, Euroopan unionin perusoikeuskirja, Euroopan ihmisoikeussopimus ja ehdotettu direktiivi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta olisivat arvokkaita vertailukohtia sosiaaliselle luokitusjärjestelmälle. Toimet, joiden katsotaan aiheuttavan merkittävää haittaa, eli toimet, jotka ovat perustavanlaatuisesti ja kaikissa olosuhteissa kaikkien kestävyystavoitteiden vastaisia ja joista ei ole mahdollista tehdä vähemmän haitallisia, olisi lisäksi suljettava pois. Tähän kuuluvat kansainvälisten sopimusten nojalla kielletyt aseet, kuten rypälepommit tai henkilömiinat. ETSK suosittelee myös, että laaditaan suuntaviivat sille, miten aggressiivisten ja sotaakäyvien valtioiden kanssa toimitaan. |
| --- | --- |

3.9

4.   Sosiaalisen luokitusjärjestelmän tarjoamat mahdollisuudet

| 4.1 | ETSK kehottaa painokkaasti hyödyntämään luokitusjärjestelmän tarjoamat mahdollisuudet kanavoida investointeja sosiaalisesti kestävään toimintaan ja sosiaalisesti kestävällä tavalla toimiviin yhteisöihin ja luoda kunnollisia työpaikkoja. Reilusti yli 20 prosenttia EU:n kansalaisista on vaarassa ajautua köyhyyteen. Pandemia on pahentanut eriarvoisuutta, ja Ukrainan sota lisää taloudellisia ja yhteiskunnallisia jännitteitä entisestään. Maailmassa on tehtävä vuosittain arviolta noin 3,3–4,5 biljoonan Yhdysvaltain dollarin panostukset, jotta kestävän kehityksen tavoitteet pystytään toteuttamaan. Työelämään liittyviä ihmisoikeuksia loukkaamalla tuotetuilla tavaroilla on yhteyksiä EU:n markkinoihin, ja niitä tuodaan eurooppalaisille markkinoille. EU:ssa tarvitaan kiireesti myös sosiaalisia investointeja esimerkiksi köyhyyden vähentämiseen, elinikäiseen oppimiseen ja terveyteen (9). Sosiaaliseen infrastruktuuriin tehtävien investointien vajeen on arvioitu olevan vuosina 2018–2030 vähintään noin 1,5 biljoonaa euroa (10). ETSK kehottaa komissiota esittämään päivitetyn arvion Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden noudattamiseksi ja EU:n vuoden 2030 yleistavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavista investoinneista. Sosiaalisen kestävyyden toteuttamiseksi käytännössä tarvitaan huomattavat määrät julkisia ja yksityisiä varoja. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Sijoittajat ja yritykset voisivat arvioida sosiaalisen luokitusjärjestelmän avulla sijoituksensa tai toimintansa yhteiskunnallisia vaikutuksia ja asettaa halutessaan tällaisten vaikutusten aikaansaamisen olennaiseksi tavoitteekseen. ETSK toteaa sosiaalisten investointien kysynnän kasvavan jatkuvasti ja on tyytyväinen sijoittajien avoimeen suhtautumiseen sosiaalisesti kestävään rahoitukseen. Määrittelyssä ja standardoinnissa on kuitenkin puutteita, ja ympäristö-, yhteiskunta- ja hallintotapakysymyksiin liittyvien ESG-luokitusten ja -tulosten analysointi paljastaa myös perustavanlaatuisia eroja sen mukaan, mikä taho luokituksen on tehnyt. Tämä tekee sosiaalisesti kestävästä sijoittamisesta vaikeaa. Laatimalla sosiaalinen luokitusjärjestelmä voitaisiin määritellä johdonmukaisesti, mitä sosiaalisella kestävyydellä tarkoitetaan, miten sitä voidaan edistää ja millä tavoin edistymistä mitataan. Luokitusjärjestelmä voi lisätä vastuullisuutta ja tarjota selkeitä ohjeita. Näin ollen se tukisi ratkaisevasti sijoittajien pyrkimyksiä, saattaisi kannustaa muita markkinatoimijoita sijoittamaan saman suuntaisesti ja auttaisi myös ehkäisemään sosiaalista viherpesua. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Yhteiskunnallisesti haitallinen toiminta voi johtaa myös taloudellisiin riskeihin. Jos yritys yhdistetään ihmisoikeusloukkaukseen, se saattaa joutua boikottien kohteeksi, ja jos se laiminlyö ihmisoikeuksiin liittyvää asianmukaista huolellisuutta, se voidaan sulkea pois julkisista hankintasopimuksista. Se voi myös joutua osalliseksi kalliisiin oikeudenkäynteihin ihmisoikeusrikkomusten vuoksi, tai toimitusketjut voivat häiriintyä lakkojen vuoksi. Myös rikkaiden ja köyhien välisen kuilun kasvusta johtuvat taloudelliset ja poliittiset riskit voivat haitata investointeja. Nämä riskit voitaisiin minimoida sijoituspäätöksillä, jotka perustuvat myös sosiaaliseen luokitusjärjestelmään. ETSK kiinnittää huomiota myös EKP:n toimiin kestävyystekijöiden laiminlyönnistä johtuvien järjestelmäriskien seurannan ja hallinnan tehostamiseksi. Komitea korostaa, että ympäristöriskeihin liittyy usein sosiaalisia riskejä, esimerkiksi silloin, kun ihmiset menettävät kotinsa tulvan vuoksi. Sosiaaliseen kestävyyteen liittyviin riskeihin olisikin puututtava nimenomaisesti, ja ne olisi otettava kestävyysriskejä koskevien EKP:n toimien piiriin. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK huomauttaa lisäksi, että avoimuus on olennainen osa markkinoiden tehokkuutta. Tämä ei koske pelkästään pääomamarkkinoita. Sosiaalinen luokitusjärjestelmä voisi niin ikään toimia välineenä, jonka avulla voidaan tukea taloudellisten vapauksien sekä sosiaalisten oikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien tasapainoista yhteensovittamista (11). Lisäämällä avoimuutta se voisi edistää sosiaalisia sisämarkkinoita SEUT-sopimuksen 3 artiklan mukaisesti ja myös tervettä kilpailua. Lisäksi sosiaalinen luokitusjärjestelmä tasapuolistaisi toimintaedellytyksiä ja tekisi näkyvämpiä sellaisista yrityksistä, jotka kunnioittavat ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia ja edistävät merkittävästi sosiaalista kestävyyttä, mikä auttaisi niitä vetämään sijoittajia puoleensa. Luokitusjärjestelmän mahdollinen rooli muutoksen aikaansaajana vahvistuisi, jos sitä tehdään laajemmin tunnetuksi. Tässä yhteydessä ETSK viittaa jälleen rahoitusvälineiden potentiaaliseen myönteiseen rooliin kehitettäessä sosiaalivaikutteisia yrityksiä (12). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Komitea toteaa vielä, että EU on saavuttanut kansainvälisen johtoaseman ympäristön kannalta kestävän rahoituksen alalla ja edistää aktiivisesti alan maailmanlaajuisia toimia. ETSK suhtautuu myönteisesti näihin toimiin mutta muistuttaa komissiota tarpeesta edistää myös sosiaalista kestävyyttä ja kestävän kehityksen tavoitteita. EU:n olisi pyrittävä roolimalliksi ja edelläkävijäksi myös sosiaalisen kestävyyden osalta nostamalla aihe esille kansainvälisillä foorumeilla. Varsinkin sodan ja kansainvälisten jännitteiden vallitessa kestävän rahoituksen kansainvälisessä rakenteessa on otettava huomioon myös sosiaalinen kestävyys. |
| --- | --- |

4.5

5.   Haasteet ja mahdolliset ratkaisut

| 5.1 | Rahoitussijoittajien aikomukset toteuttaa sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestäviä investointeja ovat erittäin tervetulleita, ja niitä on tuettava. Rahoitusmarkkinoiden toimijat perustavat kuitenkin sijoituspäätöksensä yleensä odotuksiin tuotosta, riskistä, likviditeetistä ja maturiteetista. Nämä motiivit saattavat olla ristiriidassa muiden sidosryhmien intressien kanssa ja haitata sosiaalisia tai ympäristötavoitteita tai jopa ohittaa ne. ETSK huomauttaa kuitenkin, että sijoittajien ja muiden sidosryhmien intressit voivat olla myös monin tavoin synergisiä, esimerkiksi silloin, kun työntekijöiden osallistumisen parantaminen parantaa yritysten tuottavuutta tai taloudellinen toiminta edistää yhteisöjen hyvinvointia. Joka tapauksessa taloudellista toimintaa tai taloudellisia yhteisöjä, jotka eivät ehkä noudata luokitusjärjestelmää, ei saa pitää automaattisesti haitallisina. Tässä yhteydessä herää huolia markkinoiden sulkeutumisesta, ja ETSK perää komissiolta selvennyksiä ja tasapainoista lähestymistapaa. Reaalitalouden toimintoihin ulottuvaan kestävien investointien vaikutukseen olisi kiinnitettävä enemmän huomiota. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Yhteensopivuusongelmia voi ilmetä, koska sosiaalisia näkökohtia säännellään jäsenvaltioiden tasolla ja työmarkkinaosapuolten yhteistyön kautta ja samalla järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta kokonaisuudessaan haluaa osallistua sosiaali-, ympäristö- ja muunkin politiikan muotoiluun. ETSK on kuitenkin tyytyväinen foorumin raportin huomioihin muiden asetusten rikkomisen riskeistä ja olettaa myös, että komission ehdotuksessa huolehditaan siitä, että vältetään ristiriitaiset päällekkäisyydet ja puuttuminen kansallisiin sosiaalijärjestelmiin, työmarkkinasuhteisiin ja sääntöihin. Sosiaalinen luokitusjärjestelmä sitä paitsi perustuisi yhteisiin kansainvälisiin ja eurooppalaisiin julistuksiin ja periaatteisiin, kuten Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin, ja muodostaisi perustan vapaaehtoiselle päätöksenteolle velvoittamatta soveltamaan tietynlaista sosiaalipolitiikkaa. Luokitusjärjestelmän kaikenlaisesta laajemmasta käytöstä edellä mainitun mukaisesti on kuitenkin päätettävä asianmukaisessa prosessissa. Kansalliseen lainsäädäntöön ja työmarkkinaosapuolten itsemääräämisoikeuteen ei saa puuttua tarpeettomasti, ja kansallisten työmarkkinamallien ja keskinäisen sopimisen järjestelmien erot on otettava huomioon. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Sosiaalisen luokitusjärjestelmän kehittäminen ja sen myötä laadittava jäsennelty yleiskatsaus sosiaalisesti kestävästä toiminnasta ja sosiaalisesti kestävistä toimialoista kytkeytyvät myös poliittisiin arvoihin. On haastavaa määritellä, millainen taloudellinen toiminta tai mitkä toimialat katsotaan luokitusjärjestelmän mukaisiksi. Kuitenkin juuri tästä syystä luokitusjärjestelmän laatimisesta pitäisi käydä poliittista keskustelua ja päättää demokraattisesti (13). Vain tällaisin edellytyksin sosiaalisesta kestävyydestä voidaan muodostaa yhteinen käsitys, johon yksittäiset toimijat voivat ja johon heidän pitäisi tukeutua ja vedota. ETSK korostaa, että sosiaalisenkin luokitusjärjestelmän onnistuminen riippuu sen laajasta hyväksynnästä. Järjestelmään sisällytettävien toimien ja toimialojen on täytettävä laajasti hyväksytty kestävyyden määritelmä, ja niiden on perustuttava mm. sellaisiin yleisesti tunnustettuihin arvoihin kuin ihmisarvo, sukupuolten tasa-arvo, oikeudenmukaisuus, osallisuus, syrjimättömyys, solidaarisuus, kohtuuhintaisuus, hyvinvointi ja monimuotoisuus. Luokitusjärjestelmän uskottavuuden turvaaminen on keskeistä, jotta koko hanke ei vaarantuisi. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Huolta aiheuttaa myös se, että sosiaalinen luokitusjärjestelmä saattaa aiheuttaa yrityksille liiallista taakkaa, koska niille tulee uusia raportointivaatimuksia ja niiden on toimitettava monimutkaisia ja hankalia tietoaineistoja, mihin liittyy kalliita tarkastusmenettelyjä. ETSK kehottaa komissiota minimoimaan tällaiset rasitteet ja laatimaan yksinkertaisia kriteerejä, joita on helppo seurata. Sen tulee myös hyödyntää päällekkäisyyksiä muiden raportointivaatimusten kanssa. ETSK suhtautuu myönteisesti foorumin lähestymistapaan, jonka mukaan sosiaalisen luokitusjärjestelmän tavoitteet tulee jäsennellä samalla tavalla kuin yritysten kestävyysraportointia koskevan direktiivin ehdotetussa rakenteessa. Kaiken kaikkiaan komitea peräänkuuluttaa hallittuja ja johdonmukaisia sääntöjä, joissa ei ole liikaa kiemuroita tai päällekkäisyyttä, jotta ne toimisivat käytännössä ja samalla varmistettaisiin riittävä avoimuus. Luokitusjärjestelmän mukaisuutta tavoitteleville yrityksille ja muille organisaatioille suunnatusta neuvonnasta ja laillisesti valtuutetun viraston tarjoamista luokitusjärjestelmään liittyvistä palveluista voisi olla hyötyä. Niiden avulla varmistettaisiin myös se, että yritykset, joilla on niukemmat raportointiresurssit, pääsevät luokitusjärjestelmän piiriin. Rahoituslaitokset voivat kuitenkin jatkossakin esittää arvioita investointien sosiaalisista vaikutuksista, kuten arvopohjaisesti toimivat pankit tekevät tällä hetkellä kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Vaikka luokitusjärjestelmän tavoitteena on tarjota luotettavat puitteet sosiaalisesti kestäville investoinneille, sosiaalisen tai muun viherpesun vaaraa ei voida sulkea pois. ETSK on foorumin kanssa samaa mieltä siitä, että pelkkä sitoumusten ja toimintalinjojen tarkastaminen ei takaa tehokasta täytäntöönpanoa eikä ihmisoikeuksien turvaamista eikä myöskään tue sosiaalisesti kestäväpohjaisen toiminnan kehittämistä. On erittäin vaikeaa valvoa ja varmistaa, että yritys noudattaa asettamiaan sosiaalisen kestävyyden tavoitteita, ja arvioida sen suoriutumista nykymaailman usein hyvin monimutkaisissa toimitusketjuissa. Toisaalta foorumi viittaa lupaavaan kehitykseen mitattavissa olevien sosiaalisten tietojen alalla, kuten tarkistetun sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun ja kestävän kehityksen tavoitteiden yhteydessä. Sosiaalisen luokitusjärjestelmän on oltava kaiken kaikkiaan läpinäkyvä ja luotettava, ja sitä on päivitettävä jatkuvasti. ETSK ehdottaa myös, että esimerkiksi työntekijäneuvostot ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot otetaan mukaan näiden asioiden käsittelyyn. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ETSK ehdottaa, että keskustelu EU:n luokituslaitoksesta, joka voisi nyt keskittyä kestävyyteen, käynnistettäisiin uudelleen. Se voisi vahvistaa EU:n uraauurtavaa roolia tällä alalla. Komitea toistaa myös vaatimuksensa siitä, että taloudellisten ja muiden tietojen tarjoajia säänneltäisiin ja valvottaisiin asianmukaisesti. Ammattiliittoja, työntekijäneuvostoja, kuluttajajärjestöjä ja muita järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajia varten olisi luotava valitusmekanismit sellaisten tilanteiden varalta, että luokitusjärjestelmän mukaisuudesta esitetään paikkansapitämättömiä väitteitä. ETSK toteaa, että rikkomustapauksissa sovellettavat toimenpiteet ja seuraamukset jätetään asetuksessa jäsenvaltioiden vastuulle. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten (14) valvontavastuuta olisi joka tapauksessa vahvistettava, ja lisäksi ne olisi velvoitettava raportoimaan maansa parlamentille ja kansalaisyhteiskunnalle. |
| --- | --- |

5.6

Bryssel 22. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13.

1

(2)  Kestävän rahoituksen foorumi | Euroopan komissio (europa.eu)

2

(3)  Do no significant harm (DNSH).

3

(4)  EUVL C 517, 22.12.2021, s. 72.

4

(5)  Loppuraportti sosiaalisesta luokitusjärjestelmästä (europa.eu).

5

(6)  EUVL C 275, 18.7.2022, s. 50.

6

(7)  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 97.

7

(8)  Direktiivi riittävistä vähimmäispalkoista EU:ssa, 4 artiklan 2 kohta alustavan yhteisymmärryksen mukaisesti. Työehtosopimusneuvottelujen kattavuudelle asetetaan direktiivissä 80 prosentin kynnys, jonka alittuessa jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä kattavuuden laajentamiseksi, ja tätä tulee tukea sosiaalisessa luokitusjärjestelmässä.

8

(9)  Loppuraportti sosiaalisesta luokitusjärjestelmästä (europa.eu).

9

(10)  Euroopan komissio, Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe, Discussion Paper 074, tammikuu 2018.

10

(11)  EUVL C 275, 18.7.2022, s. 50.

11

(12)  EUVL C 194, 12.5.2022, s. 39.

12

(13)  Ks. edellä luku 3.

13

(14)  Ks. luokitusjärjestelmäasetus, 21 artikla.

14

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/23

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Koheesiovaroista ja NextGenerationEU-välineestä rahoitettava ilmastorahasto”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 486/04)

| Esittelijä: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Judith VORBACH |

Esittelijä:

Ioannis VARDAKASTANIS

Yhteisesittelijä:

Judith VORBACH

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 139/3/3 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

9.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

139/3/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan unioni (EU) toteuttaa merkitykseltään mittavia toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. EU:n ilmasto-, ympäristö- ja energiapolitiikkoihin liittyy pitkän aikavälin suunnitelma, jonka avulla on tarkoitus pystyä osaltaan ehkäisemään planeettamme kohtaaman ilmastohätätilan pahimpia vaikutuksia. Tämäkin saattaa kuitenkin olla liian vähän. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Vaikka EU:n sitoutuminen tehtävään on merkittävä asia, ilmastonmuutoksen ja resurssien niukkuuden seuraukset alkavat valitettavasti näkyä jo nyt. Meidän on sen vuoksi mukauduttava todellisuuteen, jollaista emme ole aiemmin kokeneet. Vaikka EU on perustellusti sitoutunut välttämään tilanteen pahenemista, emme kuitenkaan ole valmistautuneita odottamattomiin ilmastoon liittyviin hätätilanteisiin, energiakriiseihin ja luonnonkatastrofeihin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Sitten vuoden 2021 on koettu kaksi erittäin merkittävää hätätilaa, joihin vastaamiseen EU:n rahoitusmekanismit ovat osoittautuneet huonosti soveltuviksi. Ensinnä olivat tulvien ja maastopalojen aiheuttamat tuhot eri puolilla Eurooppaa kesällä 2021. Seuraavaksi tulivat meneillään oleva energiakriisi ja EU:n energiaomavaraisuuden tarve, jonka aiheutti Venäjän hyökkäys Ukrainaan vuonna 2022. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EU:n nykyinen mekanismi luonnonkatastrofeihin vastaamiseksi on Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR). EUSR:n käytettävissä olevat vuotuiset määrärahat ovat kuitenkin aivan liian pienet äskettäisten luonnonkatastrofien aiheuttamiin vahinkoihin nähden, ja niitä on lisättävä roimasti. Vihreään energiaan siirtymiseen osoitettava EU:n myöntämä rahoitus on edellä mainittua merkittävämpää, mutta siinä ei ole otettu huomioon EU:n nykyistä kiireellistä energiaomavaraisuuden tarvetta ja energiaköyhyyden valtavaa riskiä, joita kuvataan ETSK:n lausunnossa ”Energiaköyhyyden torjuminen ja EU:n selviytymiskyky: taloudelliset ja yhteiskunnalliset haasteet” (1). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että EU tarvitsee uuden rahoitusmekanismin, joka voi tarjota jäsenvaltioille välitöntä ja suurisuuntaista apua edellä kerrotun kaltaisissa hätätilanteissa. ETSK ehdottaakin uuden ilmastorahaston perustamista. Tällaista rahoitusta olisi kanavoitava nykyisistä EU:n rahastoista, erityisesti koheesiorahastosta ja elpymis- ja palautumistukivälineestä, mutta sitä olisi hallinnoitava sujuvalla ja johdonmukaisella tavalla tämän uuden rahaston kautta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Rahoitusympäristön nykyaikaistamiseen voisi kuulua myös soveltamisalan laajentaminen, nykyisten ohjelmien tehostaminen ja NextGenerationEU-välineen ottaminen tarkasteltavaksi uuden rahoitusvälineen mallina. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kun otetaan lukuun merkittävät investointitarpeet, ETSK kehottaa komissiota myös harkitsemaan ilmastorahaston tukemista kannustamalla yksityisiin investointeihin ja rahoitusosuuksiin. Erityisesti luonnonkatastrofien osalta komission ja jäsenvaltioiden olisi myös pyrittävä lisäämään ja helpottamaan vakuutusturvaa ja edistämään vakuutusjärjestelmän käyttöä keinona ohjata rahoitusta ilmastonmuutoksen sietokyvyn parantamiseen erityisesti riskialueilla, jotta voidaan vähentää riippuvuutta EU:n rahoitustuesta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Ilmastorahaston on oltava mukautuva, joustava ja valmis reagoimaan uusiin ja kehittymässä oleviin kriiseihin tulevina vuosina ja vuosikymmeninä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | On ratkaisevan tärkeää, että nopeaan ja kiireelliseen reagointiin tehokkaammin keskittyvän ilmastorahaston toiminta on johdonmukaista EU:n yleisten ilmasto-, ympäristö- ja energiapolitiikkojen kanssa, jotka pitkällä aikavälillä vähentävät riippuvuutta hätätoimista ja suojelevat paitsi ihmiskuntaa myös luontoa. |
| --- | --- |

1.9

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK toteaa, että ilmastokriisin ratkaiseminen on linjassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisten EU:n sitoumusten kanssa, jotka koskevat Pariisin sopimuksen ja kestävän kehityksen tavoitteiden täyttämistä. Vaikka ilmastonmuutoksen syiden juurimisen olisi oltava EU:n ilmastopolitiikan kärkikysymyksiä, ETSK korostaa, että kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien suunnitelmien rinnalla on oltava käytettävissä vankat ja virtaviivaistetut rahoitusmekanismit, joilla kyetään puuttumaan EU:n kansalaisten jo nykyisellään kohtaamiin ilmasto- ja energiakriiseihin. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK:n visiona on uuden ilmastorahaston perustaminen – ajatus, jota useat Euroopan parlamentin jäsenet kannattavat (2). Tätä mekanismia olisi ylläpidettävä nykyisestä koheesiorahoituksesta ja elpymis- ja palautumistukivälineestä saatavilla varoilla, jotka olisi keskitettävä yhteen ja samaan rahastoon. Näin voidaan parantaa tehokkuutta ja lyhentää reagointiaikoja sekä helpottaa sen keskitettyä tarkkailemista, missä rahoitusta tarvitaan eniten. Mekanismin on määrä vahvistaa EU:n valmiuksia tukea jäsenvaltioiden kykyä reagoida nopeasti ilmasto-, ympäristö- ja energiakriiseihin. Nykytilanteessa sen avulla voitaisiin puuttua kahteen meitä tällä hetkellä korostuneimmin koettelevaan pakkotilannetyyppiin: toipuminen yhä taajempaan toistuvista luonnonkatastrofeista sekä kiireellinen tarve siirtyä vihreään energiaan ja kohti Euroopan energiaomavaraisuutta, vaikkakin osoittaen joustavuutta tulevaisuudessa syntyvien kriisien selättämiseksi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU:n rahastotoimia on jo ryhdytty kohdistamaan energiakäänteen ja katastrofeista palautumisen edistämiseksi. Niiden tuloksekkuutta jarruttavat kuitenkin monet seikat. Nykyinen Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR), joka on perustettu auttamaan yhteisöjä palautumaan luonnonkatastrofeista, ei yksinkertaisesti ole riittävän suuri vastaamaan tämän ajan ilmastokatastrofien laajuuteen. Energiakäänteen rahoitus on tasoltaan kunnianhimoisempaa, mutta se jää vielä kauaksi riittävästä. Lisäksi sitä hallinnoidaan useista eri rahastoista käsin, mihin liittyy epäjohdonmukaisuuden tai päällekkäisyyden riski, ja siten, että välittömät tavoitteet sekoittuvat ilmastonmuutoksen torjuntaa koskeviin pidemmän aikavälin tavoitteisiin. EU:n energia-autonomian kasvattamisen tarve, joka johtuu Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan, on korostanut sitä, missä määrin EU:n riippuvuus vihamielisistä maista energian alalla heikentää kykyämme reagoida päättäväisesti kansainvälisiin tapahtumiin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK kehottaakin perustamaan ilmastorahaston, jonka erityistarkoituksena on vastata välittömiin ympäristö-, ilmasto- ja energiahätätiloihin ja auttaa EU:ta sopeutumaan uuteen todellisuuteen, jossa tällaiset kriisit valitettavasti yleistyvät kaiken aikaa. Ilmastorahaston olisi toimittava rahoitusvarauksena, joka on valmis aktivoitavaksi akuuttien investointitarpeiden ilmetessä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Rahaston on tarjottava joustavuutta ja vakautta, jotka ovat edellytys nopeille ja kunnianhimoisille investoinneille EU:n välittömien tarpeiden täyttämiseksi, ja sen on oltava johdonmukainen pitkän aikavälin ilmasto- ja energiapolitiikan kanssa. Siihen olisi koottava osa tällä hetkellä ilmastokysymyksiin korvamerkitystä koheesiorahoituksesta, nykyinen EU:n solidaarisuusrahasto ja osa elpymis- ja palautumistukivälineen rahoituksesta, joka on korvamerkitty ympäristöalan uudistuksiin. Jos nämä varat keskitetään yhteen rahastoon, jossa huomio kohdennetaan selkeästi kiireellisiin toimiin, pystytään tehostamaan toimintaa ja vahvistamaan kiireellisimpien investointitarpeiden tarkkailua. Tällöin kyettäneen paremmin ohjaamaan rahoitus viipymättä sinne, missä sitä tarvitaan. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Rahoitusympäristön nykyaikaistamiseen voisi kuulua myös soveltamisalan laajentaminen ja nykyisten ohjelmien vauhdittaminen. Kun otetaan huomioon yhteinen etu ja kova tarve torjua ilmastonmuutosta ja sen katastrofaalisia seurauksia, ETSK korostaa myös sitä, että tulevaisuudessa on välttämätöntä saada käyttöön parempi rahoitusmenetelmä. Vaikka ryhdyttäisiin – aivan perustellusti – soveltamaan kultaista sääntöä vihreiden investointien osalta, eräillä jäsenvaltioilla ei ehkä edelleenkään ole valmiuksia kerätä kokoon tarvittavia valtavia investointisummia vaarantamatta julkisen taloutensa pohjan kestävyyttä. ETSK suosittaakin myös sitä, että NextGenerationEU-väline otetaan harkittavaksi mallina ilmastorahaston varainhankintaan. Rahastosta myönnettäviä avustuksia ja/tai lainoja olisi vapautettava käytettäväksi sillä edellytyksellä, että niitä vastaanottava jäsenvaltio tai alue investoi ilmastonmuutoksen tai sen seurausten torjumiseen esimerkiksi tekemällä seuraavassa vaiheessa investointeja uusiutuvista lähteistä peräisin olevaan ja hiilettömään energiaan. Kaikkien tällaisten politiikkatoimien yhteydessä on edellytettävä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistamista, ja koheesiopolitiikkaan kirjattua kumppanuusperiaatetta on noudatettava. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK kiinnittää huomiota siihen, että ilmastorahasto ei yksinään riitä luonnonkatastrofien seurauksista suoriutumiseen ja kattamaan ilmastonmuutokseen sopeutumisen kustannuksia paremman selviytymis- ja palautumiskyvyn takeeksi. ETSK muistuttaa tässä yhteydessä ”ilmastonsuojeluvajeesta” eli ilmastoon liittyvien katastrofien aiheuttamien vakuuttamattomien taloudellisten menetysten osuudesta. Vakuutusturvan hankinta luonnonkatastrofien varalta on edelleen tasoltaan niukkaa Euroopassa, sillä vain noin 35 prosenttia luonnonkatastrofien vuosina 1980–2017 aiheuttamista menetyksistä oli vakuutettu (3). Sen vuoksi on tärkeää tutkia ja edistää katastrofivakuutuksia jäsenvaltioissa ja edistää kansallisia vakuutusjärjestelmiä, joissa rohkaistaan käyttäjiä investoimaan sopeutumiseen, jolloin vähennetään EU:n varoihin kohdistuvaa painetta ja kannustetaan ennakoiviin investointeihin. Sidosryhmien välisellä vuoropuhelulla ja vakuutustuotteiden innovoinnilla voidaan kehittää uudenlaisia riskinsiirtoratkaisuja vakuutus- ja jälleenvakuutusjärjestelmän puitteissa ja asettaa samalla etusijalle rahoitusmarkkinoiden vakaus ja kuluttajansuoja (4). Tämä parantaisi ilmastorahaston valmiuksia vastata edessä oleviin haasteisiin. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EU:n varoilla on myös tärkeä rooli siemenrahoituksena yksityisten investointien houkuttelemiseksi mm. sopeutumistoimiin, joilla parannetaan kykyä sietää ilmastonmuutosta. |
| --- | --- |

2.8

3.   Ilmastorahasto katastrofeista palautumisen ja niihin varautumisen välineenä

| 3.1 | Toimielinten välisessä EU:n tutkimuksessa kuvataan selvin sanoin, miksi ilmastokatastrofiin on puututtava kiireellisesti: 1,5 astetta on maapallon sietokyvyn kannalta suurin sallittu lämpötilan nousu. Jos lämpötila kohoaa edelleen vuoden 2030 jälkeen, kuivuus, tulvat ja äärimmäinen helle lisääntyvät entisestään ja satoja miljoonia ihmisiä ajautuu köyhyyteen. Todennäköinen seuraus on haavoittuvimmassa asemassa olevien väestöryhmien menehtyminen (5). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | On käymässä ilmeiseksi, että olemme kovin vajavaisesti valmistautuneita ilmastonmuutoksen asettamiin haasteisiin. Vuonna 2021 EU:n jäsenvaltiot kärsivät ennennäkemätöntä tuhoa luonnonkatastrofeissa, jotka vaihtelivat luonteeltaan ihmishenkiä vaatineista tulvista Saksassa ja Benelux-maissa aina katastrofaalisiin maastopaloihin Kreikassa ja Espanjassa. Ilmastokriisin vuoksi ja yhdessä muiden ympäristön pilaantumisen lähteiden vaikutuksen kanssa on todennäköistä, että tuhoista ja luonnonkatastrofeista tulee pikemmin sääntö kuin poikkeus. Mitä pidemmälle tehokkaita toimenpiteitä ilmastokriisin ja ympäristön pilaantumisen torjumiseksi lykätään, heikennetään tai vältellään, sitä suuremmiksi käyvät riskit. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ainakin 240 ihmistä menetti henkensä Länsi-Eurooppaan kesällä 2021 iskeneissä tulvissa (6), ja tavattoman monet joutuivat siirtymään asuinseudultaan ja menettivät kotinsa. Kreikassa laskettiin jopa 500 maastopaloa maata vaivanneen helleaallon aikana (7). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Laajuudeltaan ennennäkemättömiä eivät olleet pelkästään vuoden 2021 ympäristökatastrofien aiheuttamat tuhot ja ihmishenkien menetykset vaan myös katastrofeista kärsineille yhteisöille aiheutuneet taloudelliset kustannukset. Tulvien arvioitiin aiheuttaneen Länsi-Euroopassa 38 miljardin euron vahingot (8). Kreikan pääministeri katsoi välttämättömäksi hyväksyä 500 miljoonan euron tukipaketin Evian saarelle. Alue oli kärsinyt maastopaloista eniten (9). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Mikään osa maapalloa ei ole turvassa luonnonkatastrofien aiheuttamilta kasvavilta vaaroilta. Myöskään millään EU:n jäsenvaltiolla ei ole riittäviä valmiuksia selviytyä tällaisista valtavista haasteista, jotka liittyvät kuivuudesta, maastopaloista ja tulvista selviytymiseen tarvittaviin resursseihin ja materiaaleihin tai rahoitukseen, joka tarvitaan katastrofien koettelemien alueiden auttamiseksi elpymään. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Euroopan rakenne- ja investointirahastojen nykyistä varainkäyttöä katastrofeihin varautumiseen ja niiden ehkäisyyn olisi täydennettävä ilmastorahastosta luonnonkatastrofeihin reagoimiseksi tehtävillä investoinneilla. Ilmastonmuutoksen vaikutusten sietokyvyn parantamiseksi tarvitaan valtavia investointeja esimerkiksi patojen rakentamiseen, tulvankestäviin rakennuksiin, rannikoiden eroosion torjuntaan, maastopalojen tarkkailuun ja hillitsemiseen tarkoitettuihin laitteisiin sekä teknologiaan, jonka avulla pystytään säästämään ja varastoimaan makeaa vettä kuivuuden koettelemilla alueilla. Siinä missä rakenne- ja investointirahastojen on tarkoitus toimia vahinkojen vähentämiseksi jo ennakolta, ilmastorahaston olisi reagoitava nopeasti tapauksiin, joissa tällaisilla ehkäisevillä toimenpiteillä ei ole onnistuttu välttämään varmaa vahinkoa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK korostaa, että ilmastokriisin ennakoidut vaikutukset edellyttävät paljon nykyistä järeämpää tukimekanismia. Euroopan unionin solidaarisuusrahaston (EUSR) kokonaisbudjetti on rajoitettu yhteensä 500 miljoonaan euroon vuodessa (10). Solidaarisuusrahastosta on vuodesta 2002 alkaen tuettu 28:aa Euroopan eri maata yli 7 miljardilla eurolla (11). Tämä on vaikuttavaa, mutta se ei missään tapauksessa riittäisi kattamaan luonnonkatastrofien aiheuttamien vahinkojen kustannuksia – ei edes vuodelta 2021. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Luonnonkatastrofien yhteydessä ihmishenkien menetyksen riski kasvaa tietyissä väestöryhmissä, jotka eivät pysty helposti poistumaan katastrofialueilta. Tämä koskee erityisesti ikääntyneitä ihmisiä, vammaisia henkilöitä ja lapsia. On tehtävä erityisiä investointeja sen varmistamiseksi, että pelastuspalvelut saavat käyttöönsä tarvitsemansa materiaalin ja lisää pelastustyöntekijöitä pystyäkseen auttamaan kaikkia erityistä huolenpitoa tarvitsevia ihmisiä. Henkilöt, joilla on niukemmat resurssit, eivät myöskään kykene poistumaan helposti, koska vaihtoehtoinen majoitus käy kalliiksi ja koska heidän mahdollisuutensa käyttää henkilökohtaisia kulkuneuvoja ovat rajoitetut. Tässä olisi oltava yksi ilmastorahastotoimien painopisteistä. |
| --- | --- |

3.8

4.   Ilmastorahasto väylänä siirtymässä vihreään energiaan

| 4.1 | ETSK katsoo, että ilmastonmuutokseen sopeutumisessa on kyse myös sopeutumisesta kestäväpohjaisen energiantuotannon avaamaan uuteen todellisuuteen. Viimeaikaisen kehityksen vuoksi EU:lla on edessään valtavat ja kiireelliset energiaomavaraisuuteen liittyvät haasteet, joita ei ole otettu huomioon monivuotista rahoituskehystä, NextGenerationEU-välinettä ja talouden ohjausjärjestelmää laadittaessa. ETSK viittaa komission REPowerEU-suunnitelmaan (12) ja Eurooppa-neuvoston päätelmiin ja on täysin samaa mieltä siitä, että Venäjän hyökättyä Ukrainaan energiaomavaraisuuden argumentit ovat vahvemmat kuin koskaan, uusiutuvien energialähteiden kehittäminen mukaan luettuna. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK korostaa tarvetta keskittyä rooliin, joka vihreällä ja hiilettömällä energiateknologialla, energiatehokkuuden parantamisella ja energian kysynnän vähentämisellä voi olla energian tarjonnan ja kohtuuhintaisuuden lisäämisessä EU:ssa. Tämä auttaa suojautumaan rajuilta hinnannousuilta, jotka haittaavat talouskasvua, kärjistävät eriarvoisuutta, aiheuttavat energiaköyhyyttä, lisäävät tuotantokustannuksia ja heikentävät EU:n kilpailukykyä. ETSK suhtautuu erityisen myönteisesti innovatiivisten vetypohjaisten ratkaisujen ja kustannuksiltaan kilpailukykyisen, uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkövoiman käyttöönoton nopeuttamiseen teollisuudessa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Tarve investoida kiireellisesti ja kunnianhimoisesti siirtymään kohti EU:ssa tuotettavia vihreämpiä energiamuotoja on suurempi kuin koskaan. Vihreän energian tuotannon ja energiaomavaraisuuden olisi kaikissa tapauksissa oltava EU:n pitkän aikavälin tavoite, mutta välitön toimintaympäristö sanelee sen, että EU:n on hankittava kiireellisesti kohtuuhintaista energiaa vaihtoehtoisista lähteistä tinkimättä kuitenkaan energiatavoitteistaan. Kiireellisiin investointeihin, joiden avulla kansalaisille voidaan tarjota kohtuuhintaista energiaa vaihtoehtoisista lähteistä, voitaisiin tarttua ilmastorahastolla tehokkaammin ja vaikuttavammin kuin nykyisillä mekanismeilla. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK havaitsee yhä selkeämmin, että energiariippuvuus on syy-seuraustekijä, joka heikentää EU:n reagointia Venäjän kaltaisia maita kohtaan. Tämä käy selvästi ilmi toimista, joilla EU on vastannut Ukrainaan kohdistettuun hyökkäykseen. Nykyinen liiallinen riippuvuus Venäjältä peräisin olevasta kaasusta heikentää vakavasti EU:n ja sen jäsenvaltioiden kykyä toimia nopeasti asettamatta omia kansalaisiaan polttoainepulan ja energiaköyhyyden uhan alaisiksi. Valitettavasti suunnitelma hankkia maakaasua Yhdysvalloista ei ole kestäväpohjainen tai ympäristön kannalta vastuullinen ratkaisu (13). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Ilmastorahaston olisi palveltava keinona rahoittaa vihreän ja hiilettömän energian tuottamista EU:ssa, mihin on kiireellinen tarve. Rahastotoimin olisi hankittava rohkeasti käyttöön olemassa olevia teknologioita ja investoitava uusien teknologioiden kehittämiseen päästöttömän talouden aikaansaamiseksi. ETSK kehottaa varmistamaan, että Ukrainan sota ei johda siihen, että lyödään laimin EU:n tehtävä saavuttaa ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset tavoitteet, koska ne muodostavat perustan vahvan talouden rakentamiselle pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Energiankulutuksen vähentämisen osalta jäsenvaltioiden saavutukset vaihtelevat silmiinpistävästi. Vuonna 2018 EU:n 27 jäsenvaltiosta vain 11 oli painanut energian kotimaisen kokonaiskysynnän alle vuoteen 2020 asetetun tavoitearvon. Kaiken kaikkiaan EU ei vielä läheskään yllä vuoteen 2030 asettamiinsa tavoitteisiin, mikä edellyttää lisätoimia. Uusiutuvien energialähteiden osuus energian kokonaisloppukulutuksesta on onneksi kasvanut vakaasti. 55-valmiuspaketin yhteydessä on ehdotettu, että uusiutuvien energialähteiden osuus energiankulutuksesta olisi saatava kasvamaan 40 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. Uusiutuvien energialähteiden osuus energiankulutuksesta vaihtelee merkittävästi eri puolilla EU:ta, kuten myös uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantokapasiteetti budjettirajoituksista ja maantieteellisistä olosuhteista johtuen. Asennettu aurinkosähkökapasiteetti henkeä kohti mitattuna on jäänyt eräissä maissa hyvin alhaiselle tasolle, vaikka aurinkosähköllä olisi merkittävä potentiaali. Eräissä muissa maissa uusiutuvien energialähteiden osuus on suuri vesivoimaloille suotuisten maantieteellisten edellytysten ansiosta. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Vihreään energiaan siirtymiseen liittyvien toimien tehostaminen kulkee käsi kädessä uusien rahoitustarpeiden kanssa, ja se on tehtävä kiireellisesti, kun otetaan huomioon energiakriisi ja EU:n energia-autonomian kasvava tarve. 55-valmiuspaketin sisältämien ehdotusten tehostaminen kiristämällä uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa koskevia tavoitteita ja määräaikoja – esimerkiksi aurinko- ja tuulienergian käyttöönoton ja energiatehokkuuden parantamisen kautta – edellyttää toteutuakseen jämeriä rahoitustoimia. Komissio on ilmoittanut aikovansa arvioida näitä rahoitustarpeita REPowerEU-suunnitelman (14) ehdotusten yhteydessä jäsenvaltioiden tarpeiden kartoituksen sekä rajat ylittäviin investointeihin liittyvien tarpeiden perusteella. ETSK suhtautuu tähän myönteisesti mutta kiinnittää huomiota myös huoleen siitä, että EU:n ja jäsenvaltioiden nykyiset rahoitusvälineet eivät ole riittäviä ja että tarvitaan toimia, jotta uusiutuvista lähteistä peräsin olevasta energiasta tulee tämän hetken ratkaisu. Ilmastorahaston varainkäyttöä uusiutuvien energialähteiden alalla olisi lisättävä myös houkuttelemalla yksityisiä investointeja siten, että rahasto toimii siemenrahoituksen tarjoajana. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Investointeja EU:n energiaomavaraisuuden parantamiseksi olisi lisättävä keskittyen vihreään siirtymään ja siirtymiseen uusiutuvista lähteistä peräisin olevaan energiaan. Voidakseen onnistua siinä EU tarvitsee ilmastorahaston kautta tehtävien suoraviivaisempien investointien lisäksi merkittäviä pitkän aikavälin investointeja tutkimukseen ja innovointiin sekä uusiin tuotanto- ja kulutustapoihin, jotta pystymme parantamaan kykyämme tarjota puhdasta ja kohtuuhintaista energiaa kaikille. EU:n tutkimus- ja innovointiohjelma on jo osoitus huomionarvoisesta sitoutumisesta tähän tavoitteeseen, ja sillä saralla on mahdollista saavuttaa merkittävää edistystä. Tutkimuksen painottamista on kuitenkin täydennettävä jäsenvaltioiden sitoumuksella omaksua vihreämpiä energiantuotannon muotoja, ja niiden tulee myös kyetä siirtymään pois perinteisemmistä energiantuotantotavoista. Tämä koskee erityisesti niitä jäsenvaltioita, joiden riippuvuus hiilestä on edelleen vahva. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Vaikka ETSK suhtautuu myönteisesti monivuotisen rahoituskehyksen ja NextGenerationEU-välineen puitteissa ilmastopolitiikkaan varattuun tämänhetkiseen rahoitukseen, komitea korostaa myös, että kaikkein välittömimmät EU:ssa ihmisiin kohdistuvat ympäristöuhat ovat muuttuneet kyseisten välineiden laatimisen jälkeen ja että tarvitaan uusia toimintatapoja. Uuden rahaston perustamisen lisäksi ETSK kehottaa komissiota tarkastelemaan uudelleen rahoitusympäristöä, jotta pystytään havaitsemaan rahoitusvajeet ja lisärahoitustarpeet ilmastopolitiikan eri näkökohtien osalta. |
| --- | --- |

4.9

5.   EU:n nykyisen ilmasto- ja energiapolitiikan jämäkkyydestä ja ilmastorahaston täydentävyyden varmistaminen

| 5.1 | Ilmastorahasto vastaisi aivan erityislaatuiseen, toistaiseksi tyydyttämättömään EU:n myöntämän rahoituksen tarpeeseen. Sen myötä olisi näet käytettävissä riittävästi varoja nopeaan reagointiin ilmasto-, ympäristö- ja energiakriiseissä. Rahaston on kuitenkin oltava yhtenevä ja johdonmukainen EU:n näitä aloja koskevan yleisen toimintapolitiikan kanssa. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Ilmastokriisi on systeeminen, rajat ylittävä ongelma, mikä tarkoittaa sitä, että talouden toimintajärjestelmää on muutettava ja että valtioiden on ratkaisevan tärkeää sitoutua systeemisiin ratkaisuihin sen sijaan, että ne puuttuisivat pelkästään ongelman oireisiin. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Valtavat erot yksilöiden ja ryhmien aktiivisuudessa ja konkreettisen kokemuksen vakavuusasteessa kärjistävät ilmastonmuutosongelmaa. Nämä erot liittyvät hiilijalanjälkeen, sillä asukaskohtaiset hiilidioksidipäästöt vaihtelevat varsin suuresti EU:n eri jäsenvaltioissa ja eri alueilla. Eroja voi havaita myös ilmastonmuutoksen vaikutuksissa, valmiuksissa sopeutua haasteisiin ja vastata niihin sekä ilmastopoliittisten toimenpiteiden vaikutuksissa ja odotettavissa olevissa merkittävissä rakennemuutoksissa. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EU:ssa ilmastovaikutukset vaihtelevat suuresti jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä riippuen maiden maantieteellisistä olosuhteista sekä niiden talouden tilasta ja rakenteesta. Esimerkiksi 7 prosenttia EU:n väestöstä asuu alueilla, missä tulvariski on suuri, kun taas yli 9 prosenttia asuu alueilla, joille 120 sateetonta päivää vuodessa on tyypillinen määrä. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Oikeudenmukaiseen siirtymään pyrkiminen edellyttää myös kestävällä pohjalla olevia yhteiskunnallisia edellytyksiä, kestävän kehityksen tavoitteiden ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisesti. ETSK perää lisäksi kokonaisvaltaista toimintatapaa ympäristön kannalta kestävään kehitykseen nähden ja viittaa luokitusjärjestelmäasetukseen, jossa vahvistetaan seuraavat kuusi ympäristötavoitetta: ilmastonmuutoksen hillintä, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu, siirtyminen kiertotalouteen, ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen sekä biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Koheesiopolitiikalle on hyväksytty nykyisellä ohjelmakaudella yli 330 miljardin euron talousarvio, ja se on tällä hetkellä Euroopan suurin ja tärkein yhteinen investointiväline, joten sillä on keskeinen rooli ilmastokriisin torjunnassa. Ilmastonmuutos ja sen seuraukset vaikuttavat hyvin todennäköisesti myös jäsenvaltioiden sisäisiin ja niiden välisiin eroihin, joihin koheesiopolitiikalla on määrä puuttua. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa puolestaan keskitytään myös vahvasti ilmastoon. Vaikka ETSK onkin pannut merkille ilmeisen investointivalmiuden, komitea katsoo, että tarvitaan selkeä ja systemaattinen näkemys siitä, mitkä EU:n rahastot on kohdennettu ilmastonmuutoksen torjuntaan ja miten niitä hallinnoidaan. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | ETSK korostaa myös sitä, että paikallis- ja alueviranomaisilta tarvitaan yksiselitteinen poliittinen sitoumus ilmastotavoitteiden saavuttamiseen. On kiireellisesti tehostettava valtiollisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten välistä monitasoista vuoropuhelua ilmastonmuutosta koskevien kansallisten toimenpiteiden suunnittelusta ja täytäntöönpanosta alue- ja paikallistasolla, rahoituksen saatavuudesta suoraan paikallisviranomaisille ja käyttöön otettujen toimenpiteiden edistymisen seurannasta. Työmarkkinaosapuolet ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on osallistettava tähän prosessiin, jotta pystytään turvaamaan toimintalinjan tasapuolisuus kaikkien ryhmien etuja kunnioittaen. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | ETSK korostaa paikallisten ja alueellisten kumppanitahojen sekä työmarkkinaosapuolten keskeistä roolia ilmastonmuutoksen seurausten torjunnassa. Valitettavasti tuki, jota monet näistä toimijoista saavat toimintansa rahoittamiseen, ei vielä lähimainkaan riitä vastaamaan niiden kohtaamiin haasteisiin. Muiden seikkojen ohella oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa on vankennettava, jotta se kykenee tarjoamaan parempaa tukea. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | ETSK korostaa, että ekologiseen kestävyyteen siirtymisen on oltava osallistavaa ja kestävän kehityksen tavoitteiden ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaista. Tässä yhteydessä keskeisiin kriteereihin on kuuluttava uusien, laadukkaiden vihreiden työpaikkojen luominen ja turvaaminen, jolloin huolehditaan ammatillisesta koulutuksesta ja osallistavista sosiaalisista toimenpiteistä kehittämällä vaihtoehtoisia ilmastoneutraaleja talouden aloja kulloisenkin alueen väestön hyväksi. Tämän on kompensoitava ilmastopoliittisten toimenpiteiden ja rakennemuutosten mahdolliset regressiiviset vaikutukset. Esimerkiksi julkiset hankinnat ja yritysten hyväksi toteutettavat valtiontukitoimenpiteet olisi kytkettävä laadukkaiden työpaikkojen luomiseen sekä työntekijöiden oikeuksien, ympäristönormien ja verovelvoitteiden noudattamiseen. Lisäksi haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä on suojeltava ilmastonmuutoksen vaikutuksilta, ja energiaköyhyyttä on kartettava herpaantumatta. ETSK viittaa lisäksi EU:n kestävyysluokitusjärjestelmän ”ei merkittävää haittaa” -periaatteeseen, jonka mukaan ympäristötavoitteita ei saa vahingoittaa toteutettaessa eri toimintapolitiikkoja. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Koska virallinen ja epävirallinen koulutus ovat tärkeitä mekanismeja ilmastokriisin torjumiseksi, on kriittisen tärkeää investoida ilmastonmuutosta ja aktiivista kansalaisuutta käsittelevään koulutukseen. Kestävää kehitystä koskeva koulutus on tehokas nuorille tarjottava väline, jonka avulla he pystyvät osallistumaan keskusteluun siitä, mikä suunta toteutettavalle ilmastopolitiikalle olisi annettava. Koulutuksen merkitys ilmastonmuutoksen torjunnassa tiedostetaan yhä paremmin. |
| --- | --- |

5.10

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/fi/our-work/opinions-information-reports/opinions/tackling-energy-poverty-and-eus-resilience-challenges-economic-and-social-perspective (katso tämän virallisen lehden sivu 88).

1

(2)  Regional development MEPs suggest to set-up a Climate Change Adaptation Fund | Ajankohtaista | Euroopan parlamentti.

2

Regional development MEPs suggest to set-up a Climate Change Adaptation Fund

(3)  Economic losses from climate-related extremes in Europe – Euroopan ympäristökeskus.

3

Economic losses from climate-related extremes in Europe

(4)  Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (COM(2021) 82 final), kohta 2.2.3, ja Kestävään talouteen siirtymisen rahoitusstrategia (COM(2021) 390 final), osat II ja III, toimi 2 c, vakuutusturvan puutteita koskeva Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen (EIOPA) seurantaväline ja tausta-asiakirja.

4

(5)  ESPAS_Report.pdf, s. 8.

5

(6)  https://www.brusselstimes.com/belgium-all-news/199487/europes-summer-floods-amount-to-worlds-second-most-costly-natural-disaster-of-2021

6

(7)  https://www.reuters.com/world/europe/greece-starts-count-cost-after-week-devastating-fires-2021-08-09/

7

(8)  ”Europe’s summer floods amount to world’s second-most costly natural disaster of 2021” (brusselstimes.com).

8

(9)  https://www.reuters.com/world/europe/greece-starts-count-cost-after-week-devastating-fires-2021-08-09/

9

(10)  Euroopan solidaarisuusrahasto.

10

(11)  https://ec.europa.eu/regional_policy/fi/funding/solidarity-fund/

11

(12)  REPowerEU-suunnitelma (COM(2022) 230 final).

12

(13)  U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas | Reuters.

13

U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas

(14)  COM(2022) 230 final.

14

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/30

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kryptovarat – haasteet ja mahdollisuudet”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 486/05)

| Esittelijä: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Louise GRABO |

Esittelijä:

Philip VON BROCKDORFF

Yhteisesittelijä:

Louise GRABO

| Komitean täysistunnon päätös | 24.3.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 148/0/3 |

Komitean täysistunnon päätös

24.3.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

9.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

148/0/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK toteaa kryptovarojen markkina-arvon kasvavan, mutta kannattaa voimakkaasti kryptovarojen markkinoita koskevaa Euroopan komission asetusehdotusta (MiCA), jonka tarkoituksena on säännellä kryptovaroja EU:ssa ja josta lainsäädäntövallan käyttäjät pääsivät alustavaan poliittiseen yhteisymmärrykseen 30. kesäkuuta 2022 (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK peräänkuuluttaa myös vankkaa sääntely- ja toimintakehystä, jotta voidaan parantaa kryptovaroihin liittyvien maksuliikennetapahtumien sekä verosäännösten noudattamisen seurantaa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suosittaa painokkaasti, että viranomaiset noudattavat ”sama toiminta, samat riskit, samat säännöt” -periaatetta. Tämä edellyttää, että perustana käytetään olemassa olevia sääntelykehyksiä, kun on kyse yrityksistä, jotka käyvät kauppaa kryptovaroilla, joiden osalta on katettava samanlaiset riskit kuin perinteisten varojen osalta. ETSK katsoo, että tämä on tarpeen, jotta vältetään epäsymmetriat sellaisten samankaltaisten palvelujen ja varojen välillä, jotka voisivat teknisten seikkojen vuoksi kuulua eri sääntelykehysten piiriin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kryptovaroja koskevan sääntelykehyksen on oltava johdonmukainen eri lainkäyttöalueilla eikä ainoastaan EU:ssa. Tasapuolisiin toimintaedellytyksiin perustuvia standardeja olisi asetettava sekä EU:ssa että sen ulkopuolella asiakkaiden suojelemiseksi. ETSK kannattaa varainsiirtoa koskevaa asetusta (2), vaikka se menee joiltakin osin pidemmälle kuin perinteisten rahoitustoimien osalta. Samanaikaisesti ETSK kannattaa kuitenkin EU:ssa toteutettavaa innovointia ja pitää tärkeänä, että lohkoketjuteknologiaan perustuvia tavanomaisia tuotteita, jotka eivät ole luonteeltaan taloudellisia, kohdellaan ”sama toiminta, sama riski, samat säännöt” -periaatteen mukaisesti niiden fyysisinä vastineina eikä rahoitusvälineinä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK panee huolestuneena merkille kryptovarojen ja niihin liittyvän louhintatoiminnan ympäristövaikutukset, kun otetaan huomioon vihreän kehityksen ohjelman puitteissa tehdyt EU:n ilmastositoumukset. Huolimatta kehitteillä olevista hajautetun tilikirjan järjestelmistä, kuten lohkoketjusta, jotka vaikuttavat pystyvän tarjoamaan kestävää infrastruktuuria vähähiilistä tulevaisuutta varten, tästä ei ETSK:n näkemyksen mukaan ole vakuuttavaa näyttöä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että lohkoketjuteknologiasta, joka on tärkein kryptovarojen taustalla oleva teknologia, voi olla apua pyrittäessä puuttumaan markkinoilla tällä hetkellä vallitseviin riskeihin. Sen mahdolliset hyödyt vaihtelevat riskien vähentämisen ja pääoman paremman hallinnan mahdollistavista reaaliaikaisista transaktioista aina sääntelyn tehostamiseen esimerkiksi niin, että lohkoketjua hyödynnetään tarkastuksiin, jotka liittyvät asiakkaiden tuntemiseen tai rahanpesun torjuntaan. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Komitea toteaa niin ikään, että teknologian kehittyminen voi auttaa korjaamaan olemassa olevia verosäännösten noudattamiseen liittyviä puutteita ja siten parantaa avoimuutta ja veroviranomaisille valvontaa varten lähetettävien tietojen laatua, ja siitä voi olla apua veropetosten ja laittomien transaktioiden torjunnassa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Entistä kehittyneempi lohkoketjuteknologia voi myös kannustaa pankkeja tekemään yhteistyötä lohkoketjuekosysteemissä, jolloin ne voisivat jakaa tietoja ja kokemuksia laajemman lohkoketjuyhteisön kanssa lohkoketjupohjaisen kaupankäynnin rahoitusalustan kautta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK tukee täysin EKP:n roolia kryptovarojen kehityksen seurannassa ja tarkkailtaessa niiden mahdollisia vaikutuksia rahapolitiikkaan sekä riskejä, joita ne voivat aiheuttaa markkinainfrastruktuurien ja maksujen moitteettomalle toiminnalle ja rahoitusjärjestelmän vakaudelle. |
| --- | --- |

1.9

2.   Lausunnon tausta

| 2.1 | Kryptovarojen markkina-arvo yli kolminkertaistui ja nousi 2,6 biljoonaan Yhdysvaltain dollariin vuonna 2021, mutta niiden osuus maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kokonaisvaroista on edelleen pieni (3). Lukuina mitattuna kryptovarat vertautuvat muutamiin vakiintuneihin omaisuusluokkiin, vaikka ne eivät merkitykseltään ole lähelläkään valtion joukkovelkakirjoja, osakemarkkinoita ja johdannaisia. Kryptovarojen nopea kasvu on houkutellut ekosysteemiin useita uusia toimijoita, ja kryptovaroja on tarjolla yhä enemmän. Joitakin niistä kutsutaan ”virtuaalivaluutoiksi” tai digitaalisiksi ”kolikoiksi” tai ”tokeneiksi”. Tähän mennessä merkittävimpiä kryptovaroja ovat bitcoin ja ether, joiden yhteenlaskettu osuus kryptovarojen markkina-arvosta on noin 60 prosenttia. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Stablecoineiksi (4) kutsuttujen kryptovarojen luokan kysyntä kasvoi viime vuoden aikana ennennäkemättömän voimakkaasti teknologian, erityisesti lohkoketjuteknologian, kehityksen ansiosta. Stablecoinit ovat etenkin kaupankäyntivolyymiltaan ohittaneet lähes kaikki muut kryptovarat pääasiassa siksi, että niitä käytetään erittäin paljon käteiskauppojen ja johdannaiskauppojen toteuttamiseen pörsseissä. Stablecoinien suhteellinen hintavakaus auttaa myös suojaamaan kryptovarojen haltijoita muihin kryptovaroihin liittyvältä volatiliteetilta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Hajautettu rahoitus eli DeFi (5), joka perustuu lohkoketjuteknologiaan ja tarjoaa rahoituspalveluja stablecoinien ja muiden kryptovarojen avulla, on yksi tärkeimmistä syistä kryptovarojen kysynnän kasvulle, sillä sen ansiosta käyttäjät voivat käydä kryptovaroilla kauppaa ilman välittäjää. Liiketoimien aikana ei ole myöskään tarvetta asiakkaiden luottoriskin arvioinnille. On mielenkiintoista, että tällaisissa liiketoimissa on mukana pääasiassa institutionaalisia toimijoita kehittyneistä talouksista, joissa stablecoinien käyttö transaktioissa on yleistä (6). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Lohkoketjuteknologiaa tai hajautetun tilikirjan teknologiaa (distributed ledger technology, DLT) voidaan kuvailla niin, että kyse on yhdestä suuresta julkisesta tiedostosta, joka on hajautettu ja tallennettu valtavaan tietokoneverkkoon ja sisältää kaikki kryptovaroilla suoritetut transaktiot. Koska tiedosto on julkisesti jaettu ja sen sisältö vahvistettu, transaktiota ei ole mahdollista peruuttaa tai muuttaa. Näin ollen DL-teknologian käytön myötä syntyvä julkinen tiedosto estää petolliset liiketoimet. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Covid-19-kriisin pahimmassa vaiheessa, jolloin markkinoilla vallitsi stressitilanne, bitcoinin arvo oli helmikuun 2020 puolivälissä korkeimmillaan 10 367,53 Yhdysvaltain dollaria ja laski saman vuoden maaliskuun puolivälissä 4 994,70 Yhdysvaltain dollariin. Arvon jyrkkä nousu ja lasku ei kuitenkaan juurikaan liittynyt pandemiaan ja sen vaikutuksiin osakemarkkinoilla (7). Bitcoinin arvon näennäisen ailahteleva käyttäytyminen on seurausta ilmiöstä, johon louhijat ja asiantuntijat viittaavat termillä ”puolittuminen”. Bitcoinin puolittuminen tapahtuu neljän vuoden välein tai aina, kun 210 000 lohkoa on louhittu. Näin tapahtui vuonna 2012, jolloin bitcoinin hinnoissa näkyi samaa ennustettavaa vaihtelua. Tämä kuvio ei ole juurikaan muuttunut vuoden 2012 jälkeen. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Nykytilanteessa kryptovarat eivät näytä aiheuttavan merkittävää riskiä rahoitusvakaudelle, kuten finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä (FSB) vahvisti vuoden 2018 kertomuksessaan. FSB toi kuitenkin itse esiin huolensa riskeistä, joita kasvanut markkina-arvo saattaa aiheuttaa. Näitä ovat erityisesti sijoittajien luottamukseen liittyvät riskit, rahoituslaitosten suorasta ja välillisestä altistumisesta aiheutuvat riskit sekä riskit, jotka liittyvät kryptovarojen käyttöön maksu- ja vaihdantavälineinä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Euroopan pankki-, arvopaperimarkkina- sekä vakuutus- ja lisäeläkealojen valvontaviranomaiset (EPV, ESMA ja EIOPA) ovat ilmaisseet samoja huolia. Ne ovat varoittaneet kuluttajia siitä, että monet kryptovarat ovat erittäin riskialttiita ja spekulatiivisia eivätkä sovellu useimmille vähittäissijoittajille tai maksu- tai vaihdantavälineiksi. Niiden näkemyksen mukaan kuluttajilla on erittäin todellinen vaara menettää kaikki sijoittamansa rahat, jos he ostavat suuririskisiä kryptovaroja. Ne varoittavat myös siitä, että kuluttajien olisi tiedostettava harhaanjohtavien mainosten, myös sosiaalisen median ja somevaikuttajien välittämän mainonnan, riskit. Kuluttajien olisi oltava erityisen varovaisia, kun luvataan nopeita tai suuria tuottoja, |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Suorat yhteydet yhtäältä kryptovarojen sekä toisaalta rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävien finanssilaitosten ja keskeisten rahoitusmarkkinoiden välillä ovat tätä nykyä vielä vähäisiä, mutta ne yleistyvät nopeaa tahtia. Finanssilaitosten osallistuminen kryptovarojen markkinoille sekä sijoittajina että palveluntarjoajina on kuluneen vuoden aikana lisääntynyt, joskin lähtötaso oli alhainen. Jos kryptovarojen käytön sekä kryptovarojen ja finanssilaitosten keskinäisten yhteyksien nykyinen kasvusuuntaus jatkuisi, tällä saattaisi olla vaikutuksia maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Kryptovarojen yhä laajempi käyttö ja kytkösten lisääntyminen tekevät entistä tarpeellisemmaksi ja tärkeämmäksi sen, että kryptovaroille tehdään johdonmukaisia, vertailukelpoisia ja objektiivisia tarkastuksia, joiden pohjalta voidaan raportoida yleisölle ilmoitettavien taloudellisten tietojen oikeellisuudesta ja kattavuudesta. Näin ollen Euroopan komissio esitti syyskuussa 2020 lainsäädäntöehdotuksen kryptovaroja ja -valuuttaa koskevan sääntelyn yhdenmukaistamiseksi ja legitimoimiseksi (8). Ehdotettu asetus tarjoaa kattavan kehyksen kryptovarojen liikkeeseenlaskijoiden ja tarjoajien sekä kryptovarapalvelujen tarjoajien sääntelylle ja valvonnalle, jotta kuluttajia sekä rahoitusjärjestelmän eheyttä ja vakautta voidaan suojella. Lainsäädäntövallan käyttäjät pääsivät alustavaan poliittiseen yhteisymmärrykseen 30. kesäkuuta 2022. Lopullisen säädöstekstin julkaisun ja voimaantulon on määrä toteutua lähikuukausina. ETSK:n kanta asiaan esitetään kryptovaroista ja hajautetun tilikirjan teknologiasta annetussa komitean lausunnossa (9). |
| --- | --- |

2.9

3.   Kryptovarojen aiheuttamat riskit

| 3.1 | Kryptovarojen nopealle kasvulle on yleisesti ollut tunnusomaista se, että toiminnalliset järjestelyt ovat olleet huonoja, kyberriskien hallinta puutteellista ja hallinnointipuitteet heikot. Kaikki nämä kolme tekijää yhdessä lisäävät asiakkaille aiheutuvia riskejä, sillä kyberturvallisuus on ongelma kryptovarojen alalla. Varastetut kryptovarat päätyvät yleensä laittomille markkinoille, ja niitä käytetään rikollisen toiminnan rahoittamiseen. Samoin kiristyshaittaohjelmahyökkäysten yhteydessä rikolliset pyytävät uhreja usein maksamaan lunnaat kryptovaluuttoina, esimerkiksi bitcoineina (10). Lainsäädäntövallan käyttäjien äskettäin hyväksymässä rahoitusalan digitaalista häiriönsietokykyä koskevassa asetuksessa (DORA), jota parhaillaan viimeistellään julkaisua varten, vahvistetaan yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat finanssiyhteisöjen, myös kryptovarapalvelun tarjoajien, liiketoimintaprosesseja tukevien verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuutta. Tämä on tarpeen, jotta voidaan saavuttaa yhteinen korkeatasoinen digitaalinen häiriönsietokyky. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kryptovarojen ekosysteemi on myös altis tietynasteiselle keskittymäriskille, kun kauppaa hallitsee suhteellisen vähäinen määrä toimijoita (11). Eräässä tutkimuksessa havaittiin, että alle 10 000 ihmistä maailmassa omisti yhteensä 4,8 miljoonaa bitcoinia (12), mikä on lähes kolmasosa tähän mennessä louhituista 18,5 miljoonasta bitcoinista. Jälkimmäisten markkina-arvo oli lähes 600 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Tilanne ei ole juurikaan muuttunut. Bitcoin-ekosysteemiä hallitsevat edelleen suuret ja keskittyneet toimijat, olipa kyse sitten suurista louhijoista (13), bitcoinin haltijoista tai vaihtajista. Tällainen keskittyminen altistaa bitcoinin järjestelmäriskille ja merkitsee myös sitä, että valtaosa käytön lisääntymisestä saatavista voitoista päätynee suhteettoman suuressa määrin pienelle osallistujajoukolle. (14) |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | FSB toteaa tuoreimmassa raportissaan (15), että pankkitoiminnan kaltaiset markkinajärjestelmät on suurelta osin suojattu kryptovarojen volatiliteetilta. FSB varoittaa kuitenkin digitaalisten varojen kasvavasta merkityksestä rahoituslaitosten toiminnassa. Jos jokin merkittävä stablecoin (jota käytetään laajalti maksujen suorittamisessa) kaatuisi, tälläkin voisi olla oma vaikutuksensa rahoitusvakauteen aikana, jolloin epävarmuus kasvaa Ukrainan sodan vuoksi ja perushyödykkeiden hinnat ovat jatkuvasti korkealla. Kaatuva stablecoin voisi myös johtaa likviditeettivajeeseen laajemmassa kryptovaraekosysteemissä, mikä rajoittaisi kaupankäynnin volyymejä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK tukee täysin EU:ssa toteutettavia toimia kryptovarojen valvonnan lisäämiseksi, kuten komitean aiemmassa lausunnossa (16) jo todetaan. Koska kryptovarat mielletään anonyymeiksi omaisuuslajeiksi, niitä saatetaan kuitenkin edelleen käyttää rikollisiin tarkoituksiin, vaikka niiden jäljittämisessä tapahtuisikin parannuksia. Kryptovarat ovat viime aikoina olleet voimakkaasti esillä myös kyberhyökkääjien suosimina valuuttoina. Hyökkääjät käyttävät kiristyshaittaohjelmia hakkeroidakseen järjestelmiä ja vaativat sitten bitcoin-maksuja vastineeksi siitä, etteivät tuhoa yritysten arvokkaita tietoja tai vuoda niitä ulkopuolisille. Lisäksi krypto-Ponzi-hankkeista on raportoitu yhä enemmän. Euroopan keskuspankin (EKP) mukaan kryptovaluuttoja käytetään myös venäläisiin oligarkkeihin Ukrainan sodan vuoksi kohdistettujen pakotteiden kiertämiseen (17). Riski kryptovarojen väärinkäytöstä Venäjän vastaisten pakotteiden kiertämiseen on tärkeä muistutus siitä, että kryptomarkkinoilta on edellytettävä vaadittujen, esimerkiksi sijoittajatietoja, rahanpesun torjuntaa ja julkistamisvaatimuksia koskevien normien noudattamista. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Myös harhaanjohtavat tiedot ja avoimuuden puute ovat erittäin huolestuttava asia. Eräitä kryptovaroja mainostetaan yleisölle aggressiivisesti käyttämällä markkinointiaineistoa ja muuta tietoa, joka saattaa olla epäselvää, puutteellista, epätarkkaa tai tarkoituksellisesti harhaanjohtavaa, jolloin mahdollisia hyötyjä liioitellaan ja riskit jätetään huomiotta. Markkinoinnissa tukeudutaan usein sosiaalisen median vaikuttajiin, jotka eivät tuo ilmi, tarjotaanko heille taloudellisia kannustimia markkinoida tiettyjä kryptovaroja. Esimerkkinä mainittakoon erityisesti eri julkisuuden henkilöihin ja urheilijoihin liitetyn NFT-taiteen (NFT tulee sanoista non-fungible token eli ”ei-korvattavissa oleva token”) viimeaikainen kasvu. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EU:n valvontaviranomaiset katsovat, että kryptovarojen äärimmäiset hinnanvaihtelut aiheuttavat suuren riskin sijoittajille, vaikka samanlaisia riskejä voi aiheutua myös globaalien osakemarkkinoiden vaihteluista. Monet kryptovarat ovat itse asiassa alttiita äkillisille ja äärimmäisille hintojen heilahteluille, jotka tekevät niistä erittäin spekulatiivisia, ja hinnat riippuvat pääasiassa kysynnästä sijoittajien keskuudessa. Äärimmäiset hintojen heilahtelut herättävät uusia epäilyksiä kryptovaluuttojen tulevaisuudesta omaisuusluokkana. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | On huolestuttavaa, että kun on kyse kryptovaroista, sijoittajien on usein lähes mahdotonta esittää vahingonkorvausvaatimuksia tai muita oikeudellisia vaatimuksia esimerkiksi harhaanjohtavien tietojen vuoksi. Tämä johtuu erityisesti siitä, että nämä varat eivät toistaiseksi kuulu EU:n voimassa olevien rahoituspalvelusäädösten tätä nykyä tarjoaman suojan piiriin. Myöskään pankkien talletussuojajärjestelmät eivät suojaa sijoittajia, koska ne kattavat ainoastaan valuutan eivätkä kryptovaroja, osakkeita tai joukkovelkakirjoja. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EU:n näkökulmasta tarkasteltuna ja ottaen huomioon MiCA-asetuksen lopullinen voimaantulo olisi puututtava jäsenvaltioiden välillä vallitsevaan yhdenmukaisuuden puutteeseen. Verotuksen osalta eri jäsenvaltioissa sovelletaan erilaisia lähestymistapoja, ja useat jäsenvaltiot perivät kryptovaroista saaduista voitoista 0–50 prosentin myyntivoittoveron. Hyväksyessään vuonna 2020 digitaalisen rahoituksen paketin, jonka tarkoituksena on säännellä rahoitusteknologia-alaa, EU tunnusti mahdollisuudet, joita digitaalinen rahoitus tarjoaa innovoinnin ja kilpailun näkökulmasta, ja pyrki samalla lieventämään tällaiseen rahoitukseen liittyviä riskejä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK peräänkuuluttaa tehokasta sääntely- ja toimintakehystä, jotta voidaan parantaa kryptovaroihin liittyvien maksuliikennetapahtumien sekä verosäännösten noudattamisen seurantaa. ETSK on tietoinen ongelmista, joita kryptovaroihin kohdistuvan keskitetyn valvonnan puute, niihin liittyvä näennäinen anonymiteetti, arvostusongelmat, hybridiominaisuudet ja taustalla olevan teknologian nopea kehitys aiheuttavat, mutta katsoo, että verosääntöjä on mahdollista noudattaa symmetrisen toimintatavan pohjalta. Äskettäin tehdyn tutkimuksen (18) mukaan bitcoinin tuottamien pääomavoittojen verotuksesta syntyvä verotulopotentiaali EU:ssa oli yhteensä 850 miljoonaa euroa vuonna 2020, mikä korostaa niitä merkittäviä mahdollisia verohyötyjä, joita tällä alalla on saatavissa. Tämä tarkoittaa tietenkin, että kryptovaroista saatavia tuloja olisi verotettava tavanomaisten rahoitusvälineiden tapaan. Edellytyksenä ovat myös verovelvoitteiden noudattamisen asianmukainen valvonta tarkoituksenmukaisen raportoinnin pohjalta sekä verohallinnoille toimitettavien tietojen saatavuus. Kaupankäynnin reaaliaikaisen seurannan parantamisesta saatavana lisähyötynä olisi arvonlisäveron perinnän tehostuminen. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | On syytä huomauttaa, että joitakin kryptovaroja voidaan pitää rahoitusmarkkinadirektiivi II:n (MiFID II) soveltamisalaan kuuluvina rahoitusvälineinä, sähköistä rahaa koskevan direktiivin piiriin kuuluvana sähköisenä rahana tai toisen maksupalveludirektiivin mukaisina varoina. Ongelmana on, että eräät jäsenvaltiot ovat ottaneet kansallisella tasolla käyttöön räätälöityjä sääntöjä sellaisia kryptovaroja varten, jotka eivät kuulu nykyisten EU:n säädösten piiriin, mikä johtaa sääntelyn hajanaisuuteen. Tämä vääristää kilpailua sisämarkkinoilla, jolloin kryptovarapalvelujen tarjoajien on vaikeampi laajentaa toimintaansa yli valtiorajojen, mikä taas johtaa eri maiden sääntelyerojen hyväksikäyttöön. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK on samaa mieltä siitä, että kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa kohteena ovat sekä kryptovarat, joita voitaisiin pitää olemassa olevina rahoitusvälineinä, että kryptovarat, jotka eivät tällä hetkellä kuulu sääntelyn piiriin, on ensisijainen vaihtoehto. Komitea suosittaa kuitenkin painokkaasti, että viranomaiset noudattavat ”sama toiminta, samat riskit, samat säännöt” -periaatetta. Tämä edellyttää, että perustana käytetään olemassa olevia sääntelykehyksiä, kun on kyse yrityksistä, jotka käyvät kauppaa kryptovaroilla, joiden osalta on katettava samanlaiset riskit kuin perinteisten varojen osalta. ETSK katsoo, että tämä on tarpeen, jotta vältetään epäsymmetriat sellaisten samankaltaisten palvelujen ja varojen välillä, jotka voisivat teknisten seikkojen vuoksi kuulua eri sääntelykehysten piiriin. Lisäksi kryptovaroja koskevien innovaatioiden yhteydessä on toteutettava tehokkaita sääntelytoimia riskien lieventämiseksi. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Mainittakoon myös, että kryptovarojen ja niihin liittyvän louhintatoiminnan ympäristövaikutusten merkitys on erittäin suuri, kun otetaan huomioon EU:n ilmastositoumukset, joita se on tehnyt osana vihreän kehityksen ohjelmaa. Alankomaiden keskuspankin hiljattain tekemän tutkimuksen (2021) mukaan bitcoin-verkoston hiilijalanjälki on kasvussa, verkoston sähkönkulutus kokonaisuudessaan vastaa Alankomaiden sähkönkulutusta ja siitä aiheutuvat ympäristökustannukset ovat 4,2 miljardia euroa (19). Voisi kuitenkin olla mielekkäämpää ottaa vertailukohdaksi maailmanlaajuisen pankkialan sähkönkulutus. ETSK toteaa tässä yhteydessä, että kehitteillä olevia hajautetun tilikirjan teknologioita, kuten lohkoketjuja, käytetään nähtävästi siinä tarkoituksessa, että olisi mahdollista luoda kestäväpohjainen infrastruktuuri vähähiilistä tulevaisuutta varten. Toistaiseksi ei kuitenkaan ole konkreettista näyttöä siitä, että asia olisi näin. Myönteistä on, että energia-alan kehittäjät pyrkivät hyödyntämään hajautetun tilikirjan teknologiaa tukeakseen energian jakelun hajauttamista, energiaverkkojen valvontaa älykkäiden sopimusten avulla sekä sähkön käyttöön ja toimitusennusteisiin liittyvien kysynnänohjauspalvelujen tarjontaa. |
| --- | --- |

3.12

4.   Kryptovarojen tuomat mahdollisuudet

| 4.1 | Kun otetaan huomioon edellä mainitut riskit, on epäselvää, tuleeko kryptovaluutoista koskaan yleisesti käytettyjä vaihdantavälineitä. On kuitenkin loogista olettaa, että kryptovaroihin liittyviin tyypillisiin epäkohtiin, kuten käsittelykapasiteettiin ja niiden louhimisen erittäin suureen energiankulutukseen, voidaan puuttua teknologian kehittyessä tulevaisuudessa. Sama pätee riskeihin, jotka liittyvät rikolliseen toimintaan ja rahanpesuun: laittomien kryptovaluuttatransaktioiden osuus pieneni 0,62 prosentista 0,15 prosenttiin vuosina 2020–2021 (20), ja lisäksi lainvalvontaviranomaiset kehittyvät laittomien kryptovaluuttojen jäljittämisessä ja takavarikoinnissa. ETSK toteaakin, että sen jälkeen, kun komission FinTech-toimintasuunnitelma julkaistiin maaliskuussa 2018, komissio on tarkastellut sekä kryptovarojen tuomia mahdollisuuksia että niihin liittyviä haasteita. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vaikka kryptovaroja varten tarvitaan vankka lainsäädäntökehys, kuten komission ehdotuksessa (21) esitetään, ETSK katsoo, että lohkoketjuteknologiasta, joka on tärkein kryptovarojen taustalla oleva teknologia, voi olla merkittävästi apua pyrittäessä puuttumaan nykyisiin riskeihin. Sen mahdolliset hyödyt vaihtelevat riskien vähentämisen ja pääoman paremman hallinnan mahdollistavista reaaliaikaisista transaktioista aina sääntelyn tehostamiseen esimerkiksi niin, että lohkoketjua hyödynnetään tarkastuksiin, jotka liittyvät asiakkaiden tuntemiseen tai rahanpesun torjuntaan. Lisäksi lohkoketjuteknologia parantaa kyberturvallisuutta, koska lohkoketjupohjaisen ekosysteemin hakkeroiminen vaatisi ylettömiä verkko- ja laskentatehoresursseja. Myös mahdollisuudet yhdistää lohkoketjuja muihin uusiin teknologioihin, kuten tekoälyyn ja esineiden internetiin, ja siten vahvistaa kryptovarojen pohjana olevaa teknologiaa ovat valtavat. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kuten edellä todettiin, avoimuuden ja tietojen puute on vakava kryptovaroihin liittyvä ongelma, joka johtaa sekä näennäiseen anonymiteettiin että niukkoihin verotietoihin. Teknologian kehittyminen voi auttaa korjaamaan olemassa olevia puutteita ja siten parantaa avoimuutta ja veroviranomaisille velvoitteiden noudattamistarkoituksissa lähetettävien tietojen laatua, ja siitä voi olla apua veropetosten ja laittomien transaktioiden torjunnassa. Myös lohkoketjun ja tekoälyn väliset synergiat voivat olla ratkaisu, sillä lohkoketjuteknologia tarjoaa laadukasta dataa tekoälysovelluksille ja läpinäkyviä malleja vertailuanalyysitutkimuksiin ja sen avulla voidaan huolehtia automatisoidun veroarvioinnin toimivuudesta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Entistä kehittyneempi lohkoketjuteknologia voi myös kannustaa pankkeja tekemään yhteistyötä lohkoketjuekosysteemissä, jolloin ne voisivat jakaa tietoja ja kokemuksia laajemman lohkoketjuyhteisön kanssa kaupankäyntialustan kautta. Tällainen infrastruktuuri voisi tarjota täysin integroidun ja kattavan kaupankäynti-, toimitus- ja säilytyspalvelun lohkoketjuteknologiaan pohjautuville digitaalisille omaisuuserille. Se voisi niin ikään tarjota turvallisen ympäristön digitaalisten omaisuuserien liikkeeseen laskemiselle ja niillä käytävälle kaupalle ja mahdollistaa olemassa olevien arvopapereiden ja pankkitoiminnan ulkopuolelle jäävien (non-bankable) omaisuuserien tokenisaation eli kytkemisen digitaaliseen tunnisteeseen, jolloin aiemmin markkinakelvottomista omaisuuseristä tulisi markkinakelpoisia. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Tämän saavuttamiseksi tarvitaan tietenkin vankka sääntelykehys. Sääntelykehyksen on kuitenkin oltava johdonmukainen eri lainkäyttöalueilla eikä ainoastaan EU:ssa. Tasapuolisten toimintaedellytysten periaatteisiin perustuvia standardeja olisi asetettava sekä EU:ssa että sen ulkopuolella kuluttajien suojelemiseksi. ETSK kannattaa tässä yhteydessä varainsiirtoa koskevaa asetusta, vaikka se menee joiltakin osin pidemmälle kuin perinteisten rahoitustoimien osalta. Samanaikaisesti ETSK kannattaa kuitenkin EU:ssa toteutettavaa innovointia ja pitää tärkeänä, että lohkoketjuteknologiaan perustuvia tavanomaisia tuotteita, jotka eivät ole luonteeltaan taloudellisia, kohdellaan ”sama toiminta, sama riski, samat säännöt” -periaatteen mukaisesti niiden fyysisinä vastineina eikä rahoitusvälineinä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Viimeinen näkökohta liittyy mahdolliseen digitaalisen euron käyttöönottoon. Olisi tehtävä selväksi, että digitaalinen euro ei ole kryptovara vaan euron toinen muoto (22). Digitaalinen euro tarjoaisi EU:n kansalaisille mahdollisuuden suorittaa digitaalisia maksuja koko euroalueella samalla tavoin kuin he voivat käyttää käteistä fyysisiin maksuihin. On tietysti olemassa perusteita sekä digitaalisen euron käyttöönoton puolesta että sitä vastaan, mutta maksujen digitalisoituessa yhä enemmän se vaikuttaa loogiselta askeleelta. Sillä on ratkaiseva merkitys kahdesta tärkeästä syystä. Yhtäältä digitaalinen euro voisi jossain määrin rajoittaa vallitsevaa Yhdysvaltojen stablecoinin määräävää markkina-asemaa. Toisaalta on tärkeää, että EKP seuraa edelleen kryptovarojen kehitystä ja niiden mahdollisia vaikutuksia rahapolitiikkaan sekä riskejä, joita kryptovarat voivat aiheuttaa markkinainfrastruktuurien ja maksujen moitteettomalle toiminnalle sekä rahoitusjärjestelmän vakaudelle. |
| --- | --- |

4.6

Bryssel 22. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Teksti on tarkoitus viimeistellä sen jälkeen, kun pysyvien edustajien komitea on hyväksynyt sen syyskuun 2022 lopulla, joten se ei todennäköisesti ole saatavilla ennen käsillä olevan ETSK:n lausunnon hyväksymistä.

1

(2)  Varainsiirtoasetus on pohjimmiltaan seurausta rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän (FATF) suosituksesta asettaa maksupalveluntarjoajille velvoite liittää varainsiirtoihin maksajaa ja maksunsaajaa koskevat tiedot. Varainsiirtoasetus kattaa uudet teknologiat, kuten ne, joita käytetään kryptovarojen siirroissa.

2

(3)  Assessment of risks to financial stability from crypto-assets.

3

(4)  Liao ja Caramichael, Stablecoins: Growth potential and impact on banking, International Finance Discussion Papers No 1334, Washington: Yhdysvaltain keskuspankin johtokunta, 2022.

4

(5)  Defi tarkoittaa pohjimmiltaan rahoituspalvelujen tarjoamista hajautetusti eli käyttämättä välittäjää rahoituspalvelun tarjoamisen helpottajana. Yksilöiden kehittämät DeFi-sovellukset otetaan käyttöön lohkoketjussa, jolloin ne alkavat vähitellen elää omaa elämäänsä niiden hallinnan siirtyessä käyttäjäyhteisölle. Defi-sovelluksen äärimmäinen muoto on hajautettu autonominen organisaatio (DAO). Tämä poikkeaa jyrkästi perinteisestä rahoitusjärjestelmästä, joka toimii rahoituspalvelujen saantia valvovien keskitettyjen välittäjien varassa. Lohkoketjuteknologian käyttö ei yksinään tee toiminnasta hajautettua rahoitustoimintaa. Pikemminkin on kyse siitä, että (esimerkiksi lohkoketjuteknologian mahdollistama) välikäsien puuttuminen johtaa hajautettuun rahoitukseen.

5

(6)  Chainalysis, 2021.

6

(7)  Ks. Sajeev, K. C. ja Afjal, M. Contagion effect of cryptocurrency on the securities market: a study of Bitcoin volatility using diagonal BEKK and DCC GARCH models, SN Bus Econ2, 57, 2022.

7

(8)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kryptovarojen markkinoista ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta (COM(2020) 593 final, 24.9.2020).

8

(9)  EUVL C 155, 30.4.2021, s. 31.

9

(10)  Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses.

10

(11)  On aiheellista korostaa, että keskittymäriski on suuruudeltaan suhteellista ja rajoittuu kryptovarojen ekosysteemiin. Se ei liity mitenkään sellaiseen varallisuuden keskittymiseen, jota kuvataan esimerkiksi talouslehti Forbesin laatimassa maailman miljardöörien luettelossa.

11

(12)  Makarov, I. ja Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market, 18.4, 2022.

12

Blockchain Analysis of the Bitcoin Market

(13)  Kryptolouhinta on prosessi, jossa lohkoketjuun lisätään yksittäisiä lohkoja ratkaisemalla monimutkaisia matemaattisia ongelmia. Louhinnan tarkoituksena on varmentaa kryptovaluuttatransaktioita ja esittää todiste työstä. Nämä tiedot lisätään lohkoketjun lohkoon, joka toimii louhintaliiketoiminnan tilikirjana.

13

(14)  Makarov, I. ja Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market,18.4, 2022.

14

Blockchain Analysis of the Bitcoin Market,

(15)  Assessment of risks to financial stability from crypto-assets.

15

(16)  ETSK:n lausunto kryptovaroista ja hajautetun tilikirjan teknologiasta (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 31).

16

(17)  EKP:n pääjohtaja Christine Lagarde toteaa, että kryptovaluuttoja käytetään Venäjään kohdistettujen pakotteiden kiertämiseen: Lagarde says that cryptos are being used to evade sanctions imposed on Russia.

17

(18)  Thiemann, A., 2021, Cryptocurrencies: An empirical View from a Tax Perspective, verotusta ja rakenneuudistusta koskevat Yhteisen tutkimuskeskuksen valmisteluasiakirjat, No 12/2021, Euroopan komissio, Yhteinen tutkimuskeskus, Sevilla, JRC126109.

18

(19)  Trespalacios, J. P., ja Dijk, J., The carbon footprint of bitcoin, De Nederlandsche Bank, DNB Analysis Series, 2021.

19

(20)  The Chainalysis 2022 Crypto Crime Report.

20

(21)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kryptovarojen markkinoista ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta (COM(2020) 593 final).

21

(22)  Ks. valmisteilla oleva oma-aloitteinen lausunto digitaalisesta eurosta.

22

digitaalisesta eurosta

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/37

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Terveydenhuoltoalan työvoimaa, hoitoa ja hoivaa koskeva strategia Euroopan tulevaisuutta varten”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 486/06)

| Esittelijä: | Danko RELIĆ |
| --- | --- |
| Esittelijä: | Zoe TZOTZE-LANARA |

Esittelijä:

Danko RELIĆ

Esittelijä:

Zoe TZOTZE-LANARA

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 6.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 194/4/3 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

6.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

194/4/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) pitää tiukasti kiinni periaatteesta, jonka mukaan vahvat ja selviytymiskykyiset terveydenhuoltojärjestelmät edellyttävät välttämättä koulutettuja, ammattitaitoisia ja motivoituneita terveydenhuollon työntekijöitä. Tämä on perustekijä menestyksekkään terveyspolitiikan kannalta ja näin ollen olennaisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa kaikkien pääsy ihmiskeskeiseen terveydenhuoltoon sekä ”oikeus terveyteen” Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin suosituksen mukaisesti ja niin, että kaikille eurooppalaisille taataan yhdenvertainen ja kestävä pääsy kohtuuhintaiseen, ennaltaehkäisevään, hoitavaan ja laadukkaaseen terveydenhuoltoon. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti aloitteeseen EU:n tason toimista pitkäaikaishoidon ja varhaiskasvatuksen vahvistamiseksi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisesti. Tämä edistää osaltaan laadukkaita, esteettömiä, yhdenvertaisia ja kohtuuhintaisia hoito- ja hoivapalveluja ja auttaa vahvistamaan sukupuolten tasa-arvoa ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kehottaa soveltamaan hoito- ja hoiva-alaan muutosvoimaista lähestymistapaa, jossa keskitytään ihmisiin, heidän oikeuksiinsa ja tarpeisiinsa ja otetaan heidät mukaan kaikkiin tärkeisiin keskusteluihin, konsultointeihin ja päätöksiin. Komitea kehottaa komissiota laatimaan kunnianhimoisen hoito- ja hoivastrategian, joka lisää jäsenvaltioiden välistä ja sisäistä yhteenkuuluvuutta ja ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon alalla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Eurooppalaisella hoitotakuulla voidaan varmistaa, että kaikilla EU:ssa asuvilla on elinikäinen mahdollisuus kohtuuhintaisiin ja laadukkaisiin terveydenhuolto- ja hoitopalveluihin, puuttua hoitovajeisiin, edistää säällisiä työoloja ja -ehtoja ja tarjota koulutusmahdollisuuksia. Omaishoitajien tukeminen ja parempi tunnustaminen sekä toimintalinjat, joilla pyritään puuttumaan palkatun ja palkattoman omaishoidon ongelmiin, ovat keskeisiä resurssien tehokkaan käytön kannalta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kun otetaan huomioon, että tehokkaat, vastuulliset ja riittävästi rahoitusta saavat julkiset palvelut ovat edelleen keskeisessä asemassa laadukkaan hoidon yhtäläisen saatavuuden varmistamiseksi, ETSK kehottaa Euroopan unionia varmistamaan kaikkien hoitopalvelujen tarjoajien välisen täydentävyyden solidaarisuuden pohjalta, kannustamaan julkisiin palveluihin ja yhteisötalouteen tehtäviin investointeihin ja tukemaan yhteisötalouden toimijoita hoito- ja hoiva-alalla. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Työvoimasuunnittelussa tulisi huomioida digitaaliteknologioiden kehittyminen, sillä näiden alojen innovaatiot avaavat mahdollisuuksia luoda uusia työympäristöjä ja järjestelyjä, joissa hoito toteutetaan, ja edellyttävät uusia taitoja. Pitkäaikaishoitopalvelujen digitalisoinnin tukeminen on keskeisen tärkeää digitaalisen kuilun kaventamiseksi ja digitaalisen köyhyyden torjumiseksi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK ehdottaa Euroopan unionin terveydenhuolto- ja hoitoalan työntekijöitä koskevan toimintasuunnitelman (1) päivittämistä. Terveysalan integroidun työvoimasuunnittelun ja -ennakoinnin kehittäminen sekä terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon henkilöstön osaamisen mukauttaminen ovat olennaisen tärkeitä asioita näiden palvelujen saatavuuden ja laadun parantamiseksi. Ajantasaistetulla suunnitelmalla voitaisiin varmistaa parempi tiedonkeruu, valjastaa käyttöön digitalisaation mahdollisuudet kaikkialla EU:ssa ja kehittää menetelmiä, joilla voidaan ennakoida paremmin henkilöstö- ja osaamistarpeita. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK korostaa, että oikeutta liikkumiseen on kunnioitettava EU:ssa. Rajat ylittävä liikkuvuus tuo työvoiman suunnitteluun lisäulottuvuuden. Terveydenhuoltoalan työntekijöiden eurooppalaisen seurantapalvelun perustaminen auttamaan jäsenvaltioita suunnittelurakenteiden luomisessa ja ylläpitämisessä ja koordinoimaan suunnittelun rajat ylittäviä näkökohtia olisi hyödyllinen pitkän aikavälin infrastruktuuriosatekijä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, johon osallistuvat hallitukset, työnantajat ja työntekijät sekä heitä edustavat järjestöt, on keskeisen tärkeä tekijä muutosvoimaisen hoito- ja hoivastrategian ja selviytymiskykyisten terveydenhuolto-, hoito- ja hoivajärjestelmien kannalta EU:ssa. Hoito- ja hoivapalvelujen tarjoajat ja vastaanottajat on otettava mukaan osallistavan, selviytymiskykyisen ja tasa-arvoisen hoito- ja terveydenhuoltoekosysteemin kartoittamiseen. |
| --- | --- |

1.9

2.   Yleisiä huomioita hoidosta ja hoivasta

| 2.1 | EU:n kansalaisten sosiaalisen suojelun ja hyvinvoinnin kannalta elintärkeä pitkäaikaishoito koostuu erilaisista palveluista ja avusta henkilöille, jotka kärsivät henkisestä tai fyysisestä heikkoudesta tai vammasta pitkien jaksojen ajan, ovat riippuvaisia avusta jokapäiväisessä elämässä ja tarvitsevat jonkinlaista pysyvää hoitoa ammattilaisilta tai muilta kuin ammattilaisilta, jotka antavat hoitoa palkattuina tai palkatta, joko kotona tai hoitolaitoksissa (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Covid-19-pandemia testasi ankarasti hoitojärjestelmien selviytymiskykyä ja riittävyyttä eri puolilla EU:ta ja osoitti rakenteellisia ongelmia, kuten rahoituksen riittämättömyyttä ja henkilöstövajetta monissa maissa. Nämä ongelmat voivat pahentua meneillään olevien taloudellisten ja poliittisten haasteiden, inflaation, epävarmuuden ja energiakriisin vuoksi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistetaan oikeus hoitoon ja oikeus siihen, että laadukkaat viralliset hoitopalvelut ovat tarvittaessa kaikkien saatavilla. Komission puheenjohtaja von der Leyen ilmoitti vuoden 2021 unionin tilaa koskevassa puheessaan, että uuteen EU:n hoito- ja hoivastrategiaan sisältyy kaksi neuvoston suositusta lastenhoidosta (Barcelonan tavoitteiden tarkistaminen) ja pitkäaikaishoidosta. Euroopan parlamentti on suosittanut elinikäisen hoidon tarjonnan parantamista hoidon saajien ja tarjoajien tarpeiden perusteella ja kehottanut komissiota tukemaan jäsenvaltioita laadukkaiden hoitopalvelujen kehittämisessä (3). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK on antanut useita lausuntoja hoidon tarjoamisesta EU:ssa (4) ja korostanut tarvetta investoida laadukkaaseen, kestävään ja kaikkien saatavilla olevaan hoitoon sekä puuttua lastenhoidon ja pitkäaikaishoidon puutteisiin. Komitea on havainnut puutteita hoidon tarjoamisessa kaikille. Puutteita ovat ”ongelmat kaikkien pääsyssä hoitoon, palvelutarjonnan monimuotoistuminen ja hajanaisuus, palvelutarjonnan puutteellinen sääntely, vaikeudet hallinnon tasojen välisessä koordinoinnissa, sosiaali- ja terveyspalvelujen niveltämiseen liittyvät ongelmat, palvelujen kasvava kaupallistuminen sekä ennaltaehkäisypolitiikkojen ja -toimenpiteiden tarve”. ETSK on vastustanut stereotypioita ja muunlaista ikääntyvien henkilöiden syrjintää ja kehottanut tarjoamaan ihmiskeskeistä hoitoa digitalisaation tuella. ETSK suosittaa, että digitalisaatiota hyödynnetään kaikin tavoin hoivatyöntekijöiden paperityön vähentämiseksi ja että otetaan käyttöön järkevän sääntelyn parhaat saavutukset. |
| --- | --- |

2.4

3.   Muutosvoimainen lähestymistapa hoitoon

| 3.1 | Tehokas eurooppalainen hoito- ja hoivastrategia edellyttää sitoutumista muutosvoimaiseen ja kunnianhimoiseen lähestymistapaan, jonka ytimessä ovat ihmiset ja heidän perusoikeutensa ja -tarpeensa, jolla varmistetaan heidän osallistumisensa konsultointeihin ja päätöksentekoon ja joka voi edistää yhteenkuuluvuutta ja ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tätä muutosvoimaa ilmentää eurooppalainen hoitotakuu, joilla varmistettaisiin, että kaikilla EU:ssa asuvilla on mahdollisuus saada kohtuuhintaisia ja laadukkaita hoitopalveluja koko elämänsä ajan. Sillä myös annettaisiin jäsenvaltioille yhtenäiset puitteet, jotta ne voivat tarjota laadukkaita palveluja ja elinikäisen hoidon strategioita sekä parantaa hoitajien työoloja ja koulutusta ja tukea omaishoitajia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Hoitotalouteen ja -infrastruktuuriin on tehtävä laajamittaisia investointeja muutosvoimaista lähestymistapaa varten. Näin pystytään puuttumaan jatkuviin hoitovajeisiin ja luomaan vuoteen 2035 mennessä mahdollisesti noin 300 miljoonaa työpaikkaa, jotka myös edistäisivät sukupuolten tasa-arvoa ja naisten pääsyä työmarkkinoille (5). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Vaikka jäsenvaltioissa on käytössä erilaisia malleja, tehokkaat, vastuuvelvolliset ja asianmukaisesti rahoitetut julkiset palvelut ovat edelleen keskeisessä asemassa varmistettaessa kaikkien yhdenvertainen mahdollisuus laadukkaaseen hoitoon ja tuettaessa palkattomia hoitopalvelujen tarjoajia, erityisesti naisia. ETSK korostaa tarvetta huolehtia mahdollisimman suuresta täydentävyydestä ja synergiasta kaikkien hoito- ja terveydenhuoltopalveluja tarjoavien, niin julkisen kuin yksityisen sektorin (voittoa tavoittelevien ja voittoa tavoittelemattomien) tahojen välillä, jotta saavutettaisiin hoidon yleinen kattavuus (6) ottaen huomioon parhaat käytännöt ja myönteiset esimerkit eri jäsenvaltioissa ja kunnioittaen samalla kansallisia erityispiirteitä ja eroja. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Yksityistämissuuntaukset ja markkinalähtöiset käytännöt, kuten riskien valinta ja voiton maksimointi hoidon ja terveyden kustannuksella, voivat pahentaa epätasa-arvoa, mikä vaikuttaa haavoittuvimmassa asemassa oleviin, joiden hoitotarpeet jäävät täyttämättä. Solidaarisuuteen, kansallisen toimivallan kunnioittamiseen ja toissijaisuusperiaatteeseen pohjautuva pitkäaikaishoito ja lastenhoito edellyttävät EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla vahvoja sosiaalisen suojelun järjestelmiä ja julkisia palveluja, sosiaalisia investointeja ja yhteisötalouden toimijoita, kuten keskinäisiä yrityksiä, jotta voidaan varmistaa, että asianmukaisesti koulutetut hoitajat tarjoavat optimaalista yhteisöperustaista ja kotihoitoa (7). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EU:n rakenne- ja investointirahastoja voidaan käyttää hoitoinvestointien tukemiseen. Komission tulisi täsmentää EU-ohjausjaksoon sisältyviä maakohtaisia suosituksiaan terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon alalla ja tarvittaessa auttaa jäsenvaltioita priorisoimaan alalle riittävästi rahoitusta, jota on pidettävä tuottavana investointina eikä taloudellisena rasitteena. |
| --- | --- |

3.6

4.   Työolot, haasteet ja työllisyyspotentiaali

| 4.1 | Pitkäaikaishoidon alalla EU:ssa työskentelee noin 6,3 miljoonaa ihmistä, kun taas 44 miljoonaa ihmistä antaa usein toistuvaa epävirallista pitkäaikaishoitoa sukulaisille tai ystäville. Kyse on yhdestä nopeimmin kasvavista aloista maailmassa (8). On odotettavissa, että vuoteen 2030 mennessä luodaan jopa 7 miljoonaa työpaikkaa terveydenhuollon ammattilaisille ja hoito- ja hoiva-alan työntekijöille. (9) |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Hoitoalan suuria haasteita ovat henkilöstöpula, vaativat työolot, jotka eivät houkuttele, työvoiman ikääntyminen sekä rahoituksen puute, joka johtuu sosiaali- ja terveysalan määrärahojen leikkauksista vaihtelevin määrin eri jäsenvaltioissa vastauksena vuoden 2008 talouskriisiin. (10) Lähes kaikissa EU-maissa alan työpaikat eivät lisäänny samaa tahtia kuin kysyntä kasvaa, mikä johtuu henkisesti ja fyysisesti rankoista työoloista, jotka saavat hoitotyöntekijät jättämään alan. Pandemia on kärjistänyt tätä suuntausta, joka vaikuttaa haitallisesti sekä hoitotyöntekijöiden että hoidon saajien terveyteen ja turvallisuuteen. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Muutosvoimaisella lähestymistavalla olisi edistettävä sukupuolten tasa-arvoa, kun otetaan huomioon, että naisten osuus hoitoalan työvoimasta on yli 80 prosenttia, he ovat pääasiallisia hoitajia ja hoidon saajia virallisissa ja epävirallisissa ympäristöissä (11) ja he ovat keskimäärin vanhempia kuin EU:n työvoima kokonaisuudessaan. Koska naiset kantavat valtaosan perheeseen liittyvistä hoitovelvollisuuksista, saatavilla olevat ja kohtuuhintaiset varhaiskasvatuspalvelut ja pitkäaikaishoitoon liittyvät palvelut mahdollistaisivat yhä useampien naisten pääsyn työmarkkinoille. Työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevaan direktiiviin sisältyvä oikeus vähintään viiteen työpäivään omaishoitovapaata vuodessa antaa jonkin verran tukea omaishoitajille, jotka yrittävät tasapainottaa työ- ja hoitovelvoitteitaan. Ilman riittävää palkallista lomaa tämä direktiivissä säädetty oikeus jää kuitenkin ainakin osittain käyttämättä, ja tilanne voi pahentaa sukupuolten välistä eriarvoisuutta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Alan palkat ovat monissa EU-maissa keskimääräistä alhaisemmat huolimatta raskaista työoloista, osaamista tai pätevyyttä ja tutkintoja koskevista erityisvaatimuksista sekä suurista työterveys- ja työturvallisuusriskeistä (12). Useissa jäsenvaltioissa järjestäytyminen, työehtosopimusneuvottelujen kattavuus, työtyytyväisyys ja henkilöstön määrän suhde käyttäjien määrään ovat alhaisella tasolla. Pandemia paljasti muun muassa henkilönsuojainten riittämättömyyden. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Palkaton omaishoito, tai perhehoito, on pitkäaikaishoidon kulmakivi Euroopassa, mutta kotihoito ja yhteisöllinen hoito ovat monissa maissa edelleen alikehittyneitä ja vaikeasti saatavilla (13). Ottaen huomioon omaishoidon tarjoamisen vaikutuksen elämän keskeisiin tuloksiin ETSK suosittelee painokkaasti sellaisia politiikkoja, joilla edistetään omaishoidon ”virallistamista”, tuetaan omaishoitajia ja edistetään resurssien tehokasta käyttöä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK ilmaisee huolensa laajalle levinneistä hoitoalan epävarmoista työsuhteista, joissa hoitotyötä tekevät pimeänä työnä pääasiassa naispuoliset kotihoidon työntekijät, jotka asuvat kyseisessä kotitaloudessa ja tulevat pääasiassa maahanmuuttajaryhmistä tai liikkuvien kansalaisten ryhmistä. Tämä harmaa alue, jota kärjistävät virallisten hoitopalvelujen saavuttamattomuus ja taloudellinen välttämättömyys, edellyttää yhtenäistä toimintapoliittista lähestymistapaa, jossa kiinnitetään asianmukaista huomiota osaamisen sertifiointiin, aseman laillistamiseen ja oleskelulupamenettelyihin. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Samalla kun pitkäaikaishoidon kysyntä kasvaa, ala hyötyy korkeammista ja houkuttelevammista palkoista, tehokkaasta kollektiivisesta edustuksesta ja työehtosopimusneuvotteluista sekä lisäkoulutuksesta. Julkisella rahoituksella, jolla parannetaan työoloja (esimerkiksi julkisiin hankintoihin sovellettavien vaatimusten avulla), voidaan auttaa puuttumaan henkilöstövajeeseen ja varmistamaan laadukas pitkäaikaishoito. Alan uudistamisessa on olennaisen tärkeää ammatillistaminen, laadun määrittely ja standardien laatiminen laadun arvioimiseksi tai mittaamiseksi sekä standardien yhdenmukaistaminen jäsenvaltioiden välillä (14). |
| --- | --- |

4.7

5.   Muita huomioita

| 5.1 | Pandemia on paljastanut pirstaleisuutta ja hajanaisuutta erityisesti hoidon tarjonta- ja rahoitusvastuissa monissa jäsenvaltioissa, ja tämä on osoittanut, että terveydenhuoltojärjestelmien ja kansallisten hoitojärjestelmien välistä integrointia on parannettava (15) ja että kansallisilla järjestelmillä on parhaat mahdollisuudet varmistaa hoidon tehokkuus ja saatavuus kaikille. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Yksi merkittävä uusi haaste, joka edellyttää yhteensovitettuja toimenpiteitä uudessa hoito- ja hoivastrategiassa, koskee sellaisten mielenterveysongelmien ennaltaehkäisyä ja niihin puuttumista, jotka ovat seurausta pandemiasta ja väestön ikääntymiseen liittyvistä kasvavista mielenterveysongelmista (esim. dementia). |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Kuten viimeaikaiset kokemukset covid-19-pandemian torjumisesta ja hillitsemisestä pitkäaikaishoitolaitoksissa ovat osoittaneet (16), sekä julkisten että yksityisten hoitopalveluja tarjoavien laitosten tosiasiallinen arviointi ja niitä koskevat tehokkaat ja virtaviivaistetut ulkoiset valvonta- ja tarkastusmenettelyt ovat keskeisessä asemassa ehkäistäessä väärinkäytöksiä ja varmistettaessa turvallisuus ja laatu erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien, vanhusten ja lasten hoidossa hyödyntämällä jäsenvaltioissa käytössä olevia hyviä käytäntöjä. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EU:n laajuisen standardoidun tiedonkeruun ja pitkäaikaishoitoa koskevien indikaattorien kehittäminen on keskeisen tärkeää menestyksekkään hoito- ja hoivastrategian kannalta jäsenvaltioiden tasolla, mukaan lukien raportointivaatimukset ja säännölliset tarkistukset. Tässä on käytettävä tehokkaita ja virtaviivaisia menettelyjä. Erityisesti riittävä lastenhoidon tarjoaminen edellyttää määrällisiä ja laadullisia tavoitteita edistymisen mittaamiseksi ja Barcelonan tavoitteiden saavuttamiseksi ja ylittämiseksi. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Pitkäaikaishoitopalvelujen digitalisoinnin tukeminen on keskeistä digitaalisen kuilun umpeenkuromisessa. Erityistä huomiota on kiinnitettävä saavutettavuuteen, tukijärjestelmiin, digitaalisen lukutaidon parantamiseen, työn laadun parantamiseen digitalisaation avulla, osaamisen kehittämiseen ja uusiin diagnoosi-, seuranta- ja hoitomenetelmiin. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ETSK tuomitsee Venäjän federaation Ukrainassa tekemät sotarikokset, jotka kohdistuvat hoitotyöntekijöihin ja terveydenhuoltoalan työntekijöihin, potilaisiin, lapsiin, sairaaloihin ja muihin laitoksiin. Tällä hyökkäyksellä on kuolemien ja loukkaantumisten lisäksi vakavia seurauksia Ukrainan terveys- ja hoitojärjestelmälle, mikä vaatii kohdennettuja avustus- ja tukitoimenpiteitä – myös kun otetaan huomioon, että Ukrainan kriisi leviää kaikkialle ja vaikuttaa moniin sosiaalisen ja taloudellisen ympäristön osa-alueisiin. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, johon osallistuvat hallitukset, työnantajat ja työntekijät sekä heitä edustavat järjestöt, on keskeisen tärkeää muutosvoimaisen hoito- ja hoivastrategian ja selviytymiskykyisten terveydenhuoltojärjestelmien kannalta EU:ssa. Tärkeää on, että hoitoa saavien ja tarjoavien henkilöiden tulee olla mukana nykyistä osallistavamman, selviytymiskykyisemmän ja tasa-arvoisemman hoito- ja terveydenhuoltoekosysteemin kartoittamisessa, johon osallistuvat kansalaisyhteiskunta ja muut sidosryhmät, kuten kirkko ja hyväntekeväisyysorganisaatiot. |
| --- | --- |

5.7

6.   Yleisiä huomioita terveydenhuoltohenkilöstöstä

| 6.1 | Hyvä terveydenhuolto on vakaan, turvallisen ja vauraan yhteiskunnan tukipilari, ja sen järjestäminen on hallituksen vastuulla. Monissa maissa yleisenä käytäntönä on turvautua halpaan ja nopeaan terveydenhuoltoalan työntekijöiden rekrytointiin muista Euroopan maista. Tämä katsotaan yksinkertaisesti luonnolliseksi tosiasiaksi, ja se on jäänyt järkyttävällä tavalla ratkaisematta. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ETSK pitää tiukasti kiinni periaatteesta, jonka mukaan vahvoja ja selviytymiskykyisiä terveydenhuoltojärjestelmiä on mahdollista kehittää ainoastaan, jos ne perustuvat koulutettuun, ammattitaitoiseen ja motivoituneeseen terveydenhuoltoalan henkilöstöön. Tällaisen henkilöstön olemassaolo on perustavanlaatuista menestyksekkään terveyspolitiikan kannalta ja siten välttämätöntä, jotta kaikki pääsevät terveydenhuollon piiriin ja turvataan oikeus terveyteen. Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin suosituksilla pyritään luomaan oikeus terveyteen, jotta kaikille eurooppalaisille taataan kohtuuhintaisen, ennaltaehkäisevän, hoitavan ja laadukkaan terveydenhuollon saatavuus yhdenvertaisesti. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Euroopan terveysunionin olisi parannettava EU:n tason suojelua, ennaltaehkäisyä, varautumista ja reagointia ihmisten terveydelle aiheutuviin uhkiin. Tässä yhteydessä kaikkien Euroopan terveysunionin keskeisten aloitteiden menestys riippuu suuresti korkealaatuisesta terveydenhuoltohenkilöstöstä. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | ETSK on käsitellyt useissa lausunnoissaan (17) terveydenhuoltohenkilöstöä koskevaa kysymystä monissa muissa yhteyksissä ja toimissa. Erityisesti pandemian aikana terveydenhuoltoalan työntekijät ovat eturintamassa ja osoittavat erinomaista solidaarisuutta kaikkein vaikeimpina aikoina. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | ETSK tukee toimenpiteitä, joihin olisi ryhdyttävä, jotta terveydenhuoltoalan työpaikat olisivat houkuttelevampia nuorille. Tämä on yksi tärkeimmistä edellytyksistä luoda riittävät terveydenhuoltojärjestelmien henkilöresurssien valmiudet terveydenhuollon tarpeiden täyttämiseksi, terveyden edistämiseksi ja sairauksien ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Terveydenhuoltohenkilöstöön liittyviä lukuja, muuttoliikettä, taitoja ja muita erityispiirteitä koskevia tietoja olisi standardoitava ja jaettava jatkuvasti jäsenvaltioiden kesken. Lukuisat tapahtumat (covid-19-pandemia, maanjäristykset, tulvat, Venäjän hyökkäys Ukrainaan jne.) ovat osoittaneet nopean reagoinnin merkityksen erityisesti kriisitilanteissa. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Työpaikat sosiaali- ja terveyspalvelujen alalla lisääntyivät OECD-maissa 48 prosenttia vuosina 2000–2017 (18). Väestön ikääntyessä ja muuttuessa myös terveyspalvelujen kysyntä kasvaa ja muuttuu. Terveysalan työntekijöiden maailmanlaajuisen kysynnän arvioidaan lähes kaksinkertaistuvan vuoteen 2030 mennessä (19). |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Jo ennen covid-19-pandemiaa kyky tarjota perusterveydenhuoltopalveluja oli monissa maissa rajallinen, mikä johtui jatkuvasta terveydenhuoltoalan työvoimapulasta ja ennustetusta 18 miljoonan terveydenhuollon ammattilaisen vajeesta maailmanlaajuisesti vuoteen 2030 mennessä (20). |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | On tärkeää määritellä selkeästi osaamisen ja tehtävien mahdollisen siirron tai yhdistämisen periaatteet (tehtävien siirto / osaamisyhdistelmä). Terveydenhuoltohenkilöstöä kouluttavia laitoksia on koordinoitava, jotta ne voivat vastata asianmukaisesti kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän tarpeisiin tekemällä oikea-aikaisia korjauksia koulutukseen otettavien määrään ja opetussuunnitelmiin. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstöresurssien kehittämisessä olisi noudatettava koordinoinnin, monialaisen yhteistyön ja hoidon integroinnin periaatetta niin, että yhteisenä tavoitteena on saavuttaa kansalaisten hoidon jatkuvuus 24/7/365-mallissa. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Erityistä huomiota tulee kiinnittää hoidon saatavuuteen paikallisyhteisöissä, erityisesti harvaan asutuilla alueilla, syrjäisillä tai eristyksissä olevilla maaseutualueilla sekä saarilla, missä nykyaikaisia kuljetus- ja telelääketieteen ratkaisuja on käytettävä entistä aktiivisemmin. |
| --- | --- |

6.11

7.   Terveydenhuollon henkilöstösuunnittelu

| 7.1 | ETSK katsoo, että terveydenhuollon henkilöstösuunnittelussa on pyrittävä luomaan edellytykset hoidon laatua ja potilasturvallisuutta parantavalle ammatilliselle käytännölle. Samalla on varmistettava valmiudet laadukkaaseen koulutukseen kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Terveydenhuoltohenkilöstön hallinnointia on pidettävä strategisesti tärkeänä toimintana koko valtionhallinnon tasolla niin, että jäsenvaltion hallituksella on siinä keskeinen rooli, ja se on toteutettava monialaisesti ottamalla huomioon erilaiset näkökulmat ja painopisteet. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Terveydenhuoltohenkilöstön hallinnoinnissa on käsiteltävä kaikkia ”ammattilaisten elinkaaren” vaiheita tulevien opiskelijoiden rekrytoinnista eläkeläisten työllistämiseen. Koulutukseen, työhön ja uralla etenemiseen pyrkivien ehdokkaiden valintaprosessin olisi oltava avoin ja oikeudenmukainen, ilman minkäänlaista syrjintää. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Terveysalan työvoiman suunnittelussa on tärkeää ottaa huomioon ja tuoda selkeästi esiin kansalaisten ja terveydenhuollon työntekijöiden tarpeet. Suunnittelu- ja hallinnointiprosesseissa on määriteltävä menetelmät, joiden avulla on mahdollista kartoittaa ammattilaisten kaikki tarpeet työoloista, aineellisista oikeuksista, etenemismahdollisuuksista, oppimiseen ja tutkimukseen osoitetusta riittävästä ajasta ja resursseista aina henkilökohtaisen ja työelämän välisen kestävän tasapainon luomiseen. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Terveydenhuoltohenkilöstön suunnittelussa on otettava huomioon rakenteen suunnittelu, mutta myös toimenpiteet ja prosessit asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, jotta voidaan määritellä, mitä on saavutettava ja millä erityisellä tavalla. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | ETSK ehdottaa Euroopan unionin terveydenhuolto- ja hoitoalan työntekijöitä koskevan toimintasuunnitelman (21) päivittämistä. Terveysalan integroidun työvoimasuunnittelun ja -ennakoinnin kehittäminen sekä terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon henkilöstön osaamisen mukauttaminen ovat olennaisen tärkeitä asioita näiden palvelujen saatavuuden ja laadun parantamiseksi. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | Työmarkkinaosapuolilla ja kaikilla asiasta kiinnostuneilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on oltava aktiivinen rooli terveydenhuoltoalan työvoiman suunnitteluprosessissa. On tarpeen määritellä eri ammattiryhmien väliset suhteet, väestön erityistarpeet ja järjestelmä tiettyjen pätevyyksien hankkimiseksi. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Oikeuksien turvaamiseksi ja riittävien kannustimien tarjoamiseksi terveydenhuollon ammattilaisille on tarpeen määrittää maantieteelliset alueet, jotka eivät ole houkuttelevia, tai toiminta-alueet, missä henkilöresursseista on pulaa. ETSK ehdottaa, että Euroopan komissio antaa suosituksia resurssien vähimmäisosuuksista väestöyksikköä kohti yleistä perusterveydenhuoltoa ja hätätilanteita varten. Suosituksissa olisi otettava huomioon maantieteellinen jakauma ja ikäprofiili (22). |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | Näiden suositusten perustana on tärkeää parantaa kansainvälisiä tiedonkeruutoimia tietoluokkien yhdenmukaistamiseksi mahdollisuuksien mukaan, jotta voidaan tunnistaa erot ja välttää tietojen virheellistä tulkintaa. On tärkeää ottaa huomioon kansalliset poikkeamat yhdenmukaistetuista luokista eri puolilla Eurooppaa, jotta tiedot voidaan asettaa asiayhteyteen (23). |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | Kysymystä taloudellisista resursseista käsitellään eri tavoin kunkin jäsenvaltion taloudellisen tilanteen mukaan. Saatavilla oleva näyttö viittaa siihen, että jäsenvaltioiden on tarpeen varmistaa, että järjestelmäsuunnittelussa yleisesti ja terveydenhuoltoalan työvoiman suunnittelussa erityisesti otetaan huomioon sekä laajempi ympäristö että hallituksen suhteellinen kyky vaikuttaa siihen (24). |
| --- | --- |

7.10

| 7.11 | Henkilöstön suunnittelussa tulisi huomioida digitaaliteknologioiden kehittyminen, sillä innovaatiot näillä aloilla avaavat mahdollisuuksia luoda uusia työympäristöjä ja ympäristöjä, joissa hoito toteutetaan, ja edellyttävät uusia taitoja. |
| --- | --- |

7.11

8.   Työolot ja -ehdot

| 8.1 | Työolojen merkitys tekijänä ammattilaisten päätöksissä aloittaa ura lääketieteen alalla, jäädä alalle tai lähteä alalta korostaa johdonmukaisen politiikan merkitystä koulutuksen, työllisyyden, perhe-elämän, rahoituksen ja muuttoliikkeen kaltaisilla osa-alueilla. Terveysalan työvoiman suunnittelusta käydyssä keskustelussa keskitytään paljon ammatilliseen korvaukseen keskeisenä tekijänä rekrytoinnissa ja työvoiman säilyttämisessä. Kuitenkin koulutukseen pääsy, mukaan lukien ammatillinen kehittyminen ja kyky ylläpitää taitoja, käytännön olosuhteet, kuten hoidon saatavuus, virallinen työaika, turvallinen henkilöstötaso, mielekkäät ammatillisen kehittymisen mahdollisuudet ja työ- ja yksityiselämän tasapaino, edistävät kaikki osaltaan terveellistä työympäristöä, jossa lääketieteen ala on houkutteleva ja kestävä uravalinta (25). |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Eurooppalaiset ja kansainväliset lääketieteen alan organisaatiot panevat merkille, että sairaaloissa, yleislääkärin vastaanotoilla ja yksityisillä vastaanotoilla työskentelevät lääkärit kohtaavat yhä enemmän väkivaltatilanteita – joskus äärimmäistä väkivaltaa – päivittäisessä työssään, konfliktialueiden ulkopuolella (26). ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja kaikkia sidosryhmiä osoittamaan poliittista sitoutumista ja olemaan tietoisia kiireellisestä tarpeesta suojella terveysalan henkilöstöä heidän tehdessä työtään. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Terveydenhuollon työntekijät ovat vaarassa sairastua tartuntatauteihin työssä tapahtuvan altistumisen kautta. Sairauksien leviäminen johtaa terveydenhuollon työntekijöiden keskuudessa poissaoloihin, sairastamiseen ja joissakin tapauksissa kuolemantapauksiin. Viime kädessä tämä johtaa työvoiman vähenemiseen ja vaikuttaa näin potilaiden hoidon ja turvallisuuden laatuun. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Terveydenhuollon työntekijät voivat myös kärsiä psyykkisestä stressistä ja mahdollisesti mielenterveysongelmista, jotka vaikuttavat sekä heidän työhönsä että henkilökohtaiseen elämäänsä. Viime vuosina on raportoitu yhä enemmän terveydenhuollon työntekijöistä, jotka vähentävät ammattinsa harjoittamista tai jäävät eläkkeelle varhaisessa vaiheessa työuupumuksen, masennuksen tai muiden mielenterveysongelmien vuoksi (27). ETSK kehottaa investoimaan julkisiin mielenterveyspalveluihin, jotta varmistetaan, että nämä palvelut ovat kaikilta osin ja maksuttomasti kaikkien terveydenhuollon ammattilaisten saatavilla. |
| --- | --- |

8.4

9.   Liikkuvuus

| 9.1 | ETSK korostaa, että oikeutta liikkuvuuteen on kunnioitettava sekä EU:ssa että sen ulkopuolella. Rajatylittävää liikkuvuutta olisi helpotettava yksittäisten työntekijöiden ja koko ammatin hyväksi, sillä se tarjoaa mahdollisuuden tietämyksen siirtämiseen ja keskinäiseen oppimiseen, mikä hyödyttää potilashoitoa ja viime kädessä koko terveydenhuoltojärjestelmää. Jos muuttoliikettä tapahtuu taloudellisen välttämättömyyden tai epäsuotuisten työolojen johdosta, on ratkaisevan tärkeää tunnistaa tämän dynamiikan perimmäiset syyt ja puuttua niihin sekä pyrkiä parantamaan terveydenhuoltohenkilöstön tilannetta (28). |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Rajatylittävä liikkuvuus tuo työvoiman suunnitteluun lisäulottuvuuden. Terveydenhuoltoalan työntekijöiden eurooppalaisen seurantapalvelun perustaminen auttamaan jäsenvaltioita suunnittelurakenteiden luomisessa ja ylläpitämisessä ja koordinoimaan suunnittelun rajatylittäviä näkökohtia olisi hyödyllinen pitkän aikavälin infrastruktuuriosatekijä. Se olisi nivottava EU:n prosesseihin, erityisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon ja pandemioita koskevaan suunnitteluun, jota kaavaillaan tulevassa vakavia rajatylittäviä terveysuhkia koskevassa EU:n asetuksessa (29). |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön eettisiä rekrytointikäytäntöjä terveydenhuoltoalan henkilökunnan kansainvälistä rekrytointia koskevien WHO:n käytännesääntöjen mukaisesti (30). Ammattilaisten rekrytointia ulkomailta ei tulisi pitää pelkästään keinona lieventää kotimaan terveydenhuoltoalan henkilöstöpulaa. Jos liikkuvuusvirrat ovat epäsymmetrisiä, olisi pyrittävä luomaan tasapainottavia mekanismeja, jotka edistävät kaikkia osapuolia hyödyttävää vaihtoa. |
| --- | --- |

9.3

10.   Muita huomioita

| 10.1 | Tehokas johtaminen on ratkaisevan tärkeää kaikilla tasoilla tapahtuvaa terveydenhuoltoalan ammattilaisten hallinnointia ajatellen. Se on terveydenhuoltoalan koulutuksen monitahoinen ja suuresti arvostettu osatekijä, joka yhä laajemmin tunnustetaan olennaisen tärkeäksi koulutuksen, tutkimuksen ja kliinisten käytäntöjen korkeiden vaatimusten saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | Laadukkaan ja riittävän johtamiskoulutuksen ja johtamiseen liittyvien valmiuksien kehittämisen olisi näin ollen oltava osa kaikkien terveysalan ammattien opetussuunnitelmia (31). |
| --- | --- |

10.2

Bryssel 22. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan komissio julkaisi vuonna 2012 EU:n terveysalan työvoimaa koskevan toimintasuunnitelman.

1

(2)  Euroopan komissio, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto (2014). ”Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission”, julkaisutoimisto, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352 s. 14.

2

(3)  Euroopan parlamentin 15 marraskuuta 2018 antama päätöslauselma sukupuolten tasa-arvoa edistävistä hoitopalveluista EU:ssa https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0464_FI.html

3

(4)  EUVL C 129, 11.4.2018, s. 44, EUVL C 487, 28.12.2016, s. 7, EUVL C 204, 9.8.2008, s. 103, esite ja ETSK:n lausunto aiheesta ”Taloudellinen, teknologinen ja sosiaalinen murros ikääntyneille tarjottavissa kehittyneissä terveyspalveluissa” (EUVL C 240, 16.7.2019, s. 10) sekä ETSK:n lausunto ”Kohti uutta vanhustenhoitomallia: covid-19-pandemian opetukset” (EUVL C 194, 12.5.2022, s. 19).

4

(5)  Addati, L., Cattaneo, U., ja E. Pozzan, raportti vuodelta 2022 aiheesta ”Care at work: investing in care leave and services for a more gender equal world of work”, ILO, Geneve https://www.ilo.org/global/topics/care-economy/WCMS_838653/lang--en/index.htm

5

(6)  https://www.who.int/publications/i/item/WHO-HIS-SDS-2018.53

6

(7)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Sosiaalisten investointien vaikutukset työllisyyteen ja julkistalouteen” (EUVL C 226, 16.7.2014, s. 21).

7

(8)  Eurofound (2020), ”Long-term care workforce: Employment and working conditions”, EU:n julkaisutoimisto, Luxemburg. https://www.eurofound.europa.eu/nb/publications/customised-report/2020/long-term-care-workforce-employment-and-working-conditions

8

(9)  Barslund, Mikkel et. al (2021), ”Study: Policies for long-term Carers” (2021), Bryssel, Euroopan parlamentti, https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/695476/IPOL_STU(2021)695476_EN.pdf

9

(10)  https://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/186932/12-Summary-Economic-crisis,-health-systems-and-health-in-Europe.pdf

10

(11)  Euroopan komissio, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto, ”Long-term care report: trends, challenges and opportunities in an ageing society”, (2021) Volume I, Chapter 3, julkaisutoimisto, s. 12, 28, https://data.europa.eu/doi/10.2767/677726

11

(12)  Ks. alaviite 11, s. 68–70.

12

(13)  Euroopan komissio, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto, Zigante, V., ”Informal care in Europe: exploring formalisation, availability and quality”, julkaisutoimisto, 2018, https://data.europa.eu/doi/10.2767/78836

13

Spasova, S., et al (2018), ”Challenges in long-term care in Europe. A study of national policies”, Euroopan sosiaalipolitiikkaverkosto (ESPN), Bryssel, Euroopan komissio, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=fi&pubId=8128&furtherPubs=yes

(14)  Ks. alaviite 11, luku 3.

14

(15)  Euroopan komissio, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto (2014), ”Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission”, julkaisutoimisto, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352 s. 36 ja Pan-European Commission on Health & Sustainable Development (2021), ”Drawing light from the pandemic: a new strategy for health and sustainable development. A review of the evidence”, https://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0015/511701/Pan-European-Commission-health-sustainable-development-eng.pdf

15

(16)  Danis, K., Fonteneau, L., et al.,(2020), ”High impact of COVID-19 in long-term care facilities: suggestion for monitoring in the EU/EEA”, Euro Surveillance: European Communicable Disease Bulletin, 25(22). https://doi.org/10.2807/1560-7917.ES.2020.25.22.2000956

16

, Euro Surveillance: European Communicable Disease Bulletin

(17)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 109, EUVL C 429, 11.12.2020, s. 251, EUVL C 242, 23.7.2015, s. 48; EUVL C 143, 22.5.2012, EUVL C 18, 19.1.2011, s. 74, EUVL C 77, 31.3.2009, s. 96.

17

(18)  https://one.oecd.org/document/ECO/WKP(2021)43/en/pdf

18

(19)  Liu J.X., Goryakin Y., Maeda A., Bruckner T., Scheffler R., Global health workforce labor market projections for 2030. Human Resources for Health 2017;15:11 (https://human-resources-health.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12960-017-0187-2).

19

(20)  https://www.who.int/health-topics/health-workforce#tab=tab_1

20

(21)  Euroopan komissio julkaisi vuonna 2012 EU:n terveysalan työvoimaa koskevan toimintasuunnitelmansa.

21

(22)  Pienten ja keskisuurten yritysten keskusjärjestön (CPME) terveysalan työvoimaa koskeva politiikka (https://www.cpme.eu/policies-and-projects/professional-practice-and-patients-rights/health-systems-and-health-workforce).

22

(23)  Ks. alaviite 2.

23

(24)  Russo G., Pavignani E., Guerreiro C.S., Neves C., Can we halt health workforce deterioration in failed states? Insights from Guinea Bissau on the nature, persistence and evolution of its HRH crisis. Human Resoures for Health 2017;15(1):12.

24

(25)  Ks. alaviite 2.

25

(26)  https://www.cpme.eu/api/documents/adopted/2020/3/EMOs.Joint_.Statement.on_.Violence.FINAL_.12.03.2020.pdf

26

(27)  Dyrbye, L. N., T. D. Shanafelt, C. A. Sinsky, P. F. Cipriano, J. Bhatt, A. Ommaya, C. P. West ja D. Meyers, 2017, ”Burnout among health care professionals: A call to explore and address this underrecognised threat to safe, high-quality care”, NAM Perspectives. Tausta-asiakirja, National Academy of Medicine, Washington, DC.

27

NAM Perspectives.

(28)  Euroopan komissio, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto (2014). ”Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission”, julkaisutoimisto, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352 s. 14.

28

(29)  Euroopan komissio, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto (2014). ”Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission”, julkaisutoimisto, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352 s. 14.

29

(30)  https://www.who.int/publications/m/item/migration-code

30

(31)  Van Diggele, C., Burgess, A., Roberts, C., & Mellis, C. (2020), ”Leadership in healthcare education”, BMC Medical Education, 20 (Suppl. 2), 456. https://doi.org/10.1186/s12909-020-02288-x

31

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/46

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU-tason nuorisotesti”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 486/07)

| Esittelijä: | Katrīna LEITĀNE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Katrīna LEITĀNE

| Komitean täysistunnon päätös | 24.2.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 6.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 158/0/5 |

Komitean täysistunnon päätös

24.2.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

6.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

158/0/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Poliittinen osallistuminen on jokaisen toimivan demokratian perusta. Nuoret eurooppalaiset pitävät EU:n tärkeimpänä voimavarana demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista (1). On ratkaisevan tärkeää varmistaa, että nuoret pystyvät vaikuttamaan tulevaisuutensa kannalta merkityksellisiin päätöksiin, sillä epäsuorallakin vaikutuksella voi olla suurta merkitystä nuorison ja tulevien sukupolvien kannalta. Vaikka toimintapolitiikat eivät kohdistuisi suoraan nuoriin tai niitä ei pidetä osana perinteistä nuorisopolitiikkaa, ne voivat tästä huolimatta vaikuttaa voimakkaasti nuorten elämään. On tärkeää tarjota tehokkaita mekanismeja, jotka täydentävät olemassa olevia osallistumisjärjestelyjä ja ovat demokratian periaatteiden mukaisia ja jotka on räätälöity nuorten tarpeisiin. Näin voidaan parantaa ja tehostaa päätöksentekoa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK pitää koulutusta yhtenä tehokkaimmista tavoista tavoittaa nuoret ja tiedottaa heille kaikista mahdollisista osallistumismuodoista sekä arvoista, joita Eurooppa-hanke edustaa. Olemassa olevat virallista ja epävirallista koulutusta tukevat ohjelmat, kuten Erasmus+ ja Euroopan solidaarisuusjoukot, ovat kehittäneet nuorten näköaloja demokraattisen osallistumisen sekä Euroopan unionin arvojen ja periaatteiden suhteen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK muistuttaa selvästä tarpeesta ottaa nuoret mukaan päätöksentekoon osallistamalla heitä merkityksellisellä tavalla nuorille parhaiten soveltuvalla tavalla. Tämän jälkeen on toteutettava seuranta, arviointi ja vaikutustenarviointi sen varmistamiseksi, että nuorten näkemykset on otettu huomioon poliittisia päätöksiä tehtäessä. Osallistaminen päätöksentekoprosessin kaikissa vaiheissa kasvattaa luottamusta nuorten sukupolvien keskuudessa ja laajemminkin ja auttaa näkemään näiden väestöryhmien merkityksen ja tärkeyden päätöksiä tehtäessä. Prosessien yhteydessä olisi tiedotettava näkyvästi ja avoimesti kyseisen osallistumisen tuloksista. Tämä on ratkaisevan tärkeää luottamuksen rakentamiseksi nuorten ja poliittisen päätöksenteon välillä (2). Myös sosiaalinen osallisuus ja tarpeiltaan erilaisten ryhmien tavoittaminen on erittäin tärkeää. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK on samaa mieltä siitä, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla voi olla ratkaiseva rooli nuorten tuomisessa mukaan käsittelemään yhteiskunnallisia haasteita ja siten heidän osallistamisessaan poliittiseen päätöksentekoon ja demokraattiseen prosessiin. Tällaiset organisaatiot voivat toimia siltoina ja tukiverkostoina, jotka auttavat nuoria yhteydenpidossa virallisiin julkisiin tahoihin ja mahdollistavat nuorten aktiivisen kansalaisuuden. ETSK tukee tällaisten organisaatioiden ja nuorten kansalaisten toimintaa ja kehottaa toteuttamaan sitä edistäviä toimia. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kannustaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön toimenpiteitä ja mekanismeja, joilla varmistetaan, että nuorisonäkökulmaan kiinnitetään huomiota kaikilla politiikanaloilla. Samalla tulee avata nuorille mahdollisuuksia tarjota päättäjille säännönmukaisesti asiantuntijatietoa elämässä kohtaamistaan haasteista. Näihin rakenteisiin olisi sisällytettävä myös avoimia ja näkyviä seurantamekanismeja, jotka täydentävät olemassa olevia nuorten osallistumisen välineitä, mutta tämä ei saa johtaa rahoituksen vähenemiseen. Nuorten merkityksellistä päätöksentekoon osallistumista varten olisi annettava käyttöön asianmukaiset resurssit. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Nuorten osallistuminen poliittiseen päätöksentekoon ja päätöksentekoprosesseihin voi auttaa parantamaan sääntelyä ja toimintapolitiikkoja, sillä sen avulla voidaan kartoittaa ja oppia ymmärtämään nykyisiä ja tulevia suuntauksia, jotka vaikuttavat nuorison ja tulevien sukupolvien elämään. Se voi myös helpottaa ehdotusten laatijoiden työtä tarjoamalla heille laadullista tietoa toisen käden tietojen täydennykseksi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK korostaa, että EU-tason nuorisotesti perustuu EU:n nuorisostrategian (3) ja Euroopan nuorison teemavuoden keskeisiin tavoitteisiin. Molemmissa korostetaan, että nuorisokysymykset on tärkeää liittää osaksi päätöksentekoa kaikilla aloilla, mikä edellyttää monialaista lähestymistapaa. Testi on myös yksi toimenpiteistä, jotka esitetään Euroopan tulevaisuuskonferenssin lopullisista tuloksista laaditussa raportissa (4), jolle kaikki konferenssin täysistunnon äänestyksiin osallistuneet ryhmät sekä kansalaiset ovat antaneet hyväksyntänsä. Jotta saadaan aikaan Euroopan nuorison teemavuotta pidemmälle kantavia vaikutuksia ja tuloksia, nuorille on annettava mahdollisuus johtaa muutosta ja rakentaa parempaa tulevaisuutta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK panee merkille, että Euroopan komission tiedonannossa Euroopan tulevaisuuskonferenssin tuloksista (5) viitataan EU-tason nuorisotestiin. Komitea korostaa kuitenkin, että komission ehdotus ei vastaa alkuperäisessä ehdotuksessa tarkoitettuja tavoitteita ja keinoja ja että siitä puuttuu nuorisojärjestöjen ja -asiantuntijoiden merkityksellinen osallistaminen sekä nuorisonäkökulman huomioiminen kaikissa politiikoissa. Siinä ei myöskään oteta huomioon toimintapolitiikkojen pitkän aikavälin vaikutuksia tuleviin sukupolviin. ETSK katsoo, että EU-tason nuorisotestin olisi oltava osa paremman sääntelyn välineistöä erillisenä välineenä, sillä tulevat sukupolvet ja nuoret ansaitsevat erityistä huomiota. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kehottaa toimielimiä lisäämään yhteistyötään nykyisten menestyksekkäiden aloitteiden, kuten EU:n nuorisodialogin, ”Sinun Eurooppasi, sinun mielipiteesi” -tapahtuman ja Euroopan nuorisotapahtuman, saattamiseksi osaksi yhtenäistä kokonaisuutta ja kytkemiseksi EU-tason nuorisotestin kaltaisiin tuleviin aloitteisiin EU:n nuorisostrategian mukaisesti. Lisäksi ETSK esittää ehdotuksia nuorten osallistumisesta komitean puitteissa ja aikoo ottaa EU-tason nuorisotestin mukaisen toimintamallin käyttöön omassa työssään. |
| --- | --- |

1.9

2.   Yleistä

2.1   
  Nuorten rooli Eurooppa-hankkeen edistämisessä

| 2.1.1 | Nuoret ovat Euroopan yhdentymishankkeen moottori, ja heidän luovuutensa, energiansa ja innostuksensa ovat liikkeellepaneva voima, joka takaa hankkeen kestävyyden. Kuluva vuosi 2022 on nimetty Euroopan nuorison teemavuodeksi, ja Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen on todennut että ”Eurooppa tarvitsee kaikkia nuoria” ja että ”unionilla on oltava sielu ja näkemys, jotka puhuttelevat nuoria” (6). |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | EU-hanketta ei voida toteuttaa nykyisessä demokraattisessa ympäristössä tehokkaasti ja asianmukaisesti ottamatta huomioon keskustelua nuorten poliittisesta osallistumisesta (7) osana demokraattisia perinteitä ja geopoliittista kontekstia. Eurooppalaisen elämäntavan edistämisestä vastaava varapuheenjohtaja Margaritis Schinas on todennut, että ”Euroopan nuorison teemavuoden pitäisi muuttaa ajattelutapaamme sen osalta, miten nuoret otetaan mukaan politiikkaan ja päätöksentekoon”. Tämä on tarpeen, jotta nuorille voidaan tarjota mahdollisuus merkitykselliseen osallistumiseen ja entistä paremmat vaikutusmahdollisuudet (8). |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Eurobarometri-kyselyjen (9) mukaan alle puolet (47 prosenttia) eurooppalaisista luottaa EU:hun ja vain 44 prosentilla on siitä myönteinen käsitys. Eurooppa-hankkeen tulevaisuus riippuu pitkälti siitä, miten vahvasti nuoret tuntevat eurooppalaiset arvot omakseen ja haluavat omaksua eurooppalaisen identiteetin. Nuorten aktiivinen osallistuminen politiikan ja päätöksenteon prosesseihin on ratkaisevan tärkeää, sillä tämän päivän päätökset määräävät heidän tulevaisuutensa. Olisikin otettava käyttöön osallistavia välineitä sen varmistamiseksi, että nuorten näkemykset otetaan huomioon. Osallistumista demokraattiseen ja kansalaistoimintaan on vahvistettava kaikilla tasoilla Euroopan tulevan hyvinvoinnin takaamiseksi, ottaen huomioon, että demokraattinen kypsyys vaikuttaa (10) nuorten poliittisen osallistumisen muotoihin. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | EU:n aloite Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin koolle kutsumisesta kannusti edistämään osallistavaa vuoropuhelua kansalaisten kanssa kaikkialla unionissa. Nuorten nykyisten osallistumismekanismien tehostamista ja uusien kehittämistä pidetään oikeana tapana edetä. Kuten raportissa Euroopan tulevaisuuskonferenssin lopullisista tuloksista ehdotetaan, tähän voisi sisältyä lainsäädännön testaaminen nuorison näkökulmasta (”nuorisotesti”) (11) sellaisen vaikutustenarvioinnin ja kuulemismekanismin avulla, jossa on mukana nuorten edustajia (12). |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Nuorisotesti toimii päätöksentekoa tukevana strategisen ennakoinnin menetelmänä. Strateginen ennakointi on hyödyllinen toimintamalli, jota Euroopan komissio aikoo soveltaa poliittisessa päätöksenteossa. Koska ennakoinnin peruspilareina ovat tulevaisuuden haasteiden kartoitus, megatrendien analysointi, skenaariosuunnittelu ja visiointi, kehyksessä on välttämätöntä ottaa huomioon nuorison ja tulevien sukupolvien näkökulma. Ennakointiprosessissa tiedostetaan, että tulevaisuus ei ole ennalta määrättyä, mutta siinä kerätään tietoa mahdollisista skenaarioista ja pyritään valmistautumaan uusiin haasteisiin. Sukupolvien välinen vuoropuhelu voi sisältää hyödyllisiä välineitä, joiden avulla voidaan varmistaa, että kyseiset trendit ja tulevaisuuden skenaariot otetaan huomioon laadittavissa toimintapolitiikoissa. Nuorison ja tulevien sukupolvien perspektiivin huomioivien analyysien tekeminen voi ja sen pitäisi auttaa laatimaan parempia ja räätälöidympiä toimintapolitiikkoja, joiden avulla pystytään vastaamaan tulevien sukupolvien haasteisiin. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | Jotta toimintapolitiikoista saataisiin parempia ja niiden avulla kyetään vastaamaan tuleviin haasteisiin, niissä on tunnustettava ja turvattava nuorison ja tulevien sukupolvien oikeudet eivätkä ne saa myöskään vaikuttaa kielteisesti tiettyyn sukupolveen tai väestöryhmään. Kyseiset ryhmät jätetään nykyisin usein huomiotta tai nähdään osana muita ryhmiä, mikä ei vastaa todellisuutta. Tämän vuoksi toimintapolitiikat eivät tarjoa asianmukaisia ratkaisuja haasteisiin vastaamiseksi ja lisäävät omalta osaltaan epäluottamusta ja tyytymättömyyttä virallisiin instituutioihin. |
| --- | --- |

2.1.6

2.2   
  Nuorten tulee voida osallistua merkityksellisellä tavalla

| 2.2.1 | Merkityksellinen osallistaminen tarkoittaa vallan jakamista, kykyä tehdä päätöksiä yhdessä muiden sidosryhmien kanssa selkein ehdoin, jotka ovat kaikkien asianomaisten toimijoiden tiedossa. Hyvin suunnitellut vastuuprosessit vahvistavat kaikkien sidosryhmien luottamusta poliittisiin osallistamisprosesseihin, ja eri toimijoiden nimenomaisista vastuista olisi tiedotettava kaikille sidosryhmille. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Nuorten luottamus julkisiin instituutioihin on heikentynyt 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopun maailmanlaajuisen finanssikriisin jälkeen (13), ja heidän käsityksensä poliittisesta vaikutusvallasta ja edustuksesta päätöksenteossa on pysynyt muuttumattomana. Nuorten osallistuminen demokraattiseen toimintaan voi olla muodoltaan monenlaista. Äänestämistä paikallisvaaleissa, valtakunnallisissa vaaleissa tai Euroopan parlamentin vaaleissa pidetään tehokkaimpana tapana saada omat näkemykset päätöksentekijöiden tietoon (39 prosenttia) (14), mutta tällaiseen demokraattiseen osallistumiseen luottavien nuorten osuus on edelleen hyvin pieni. Samaan aikaan ne, jotka todennäköisesti karttavat politiikkaa, tekevät niin, koska merkityksellisiä osallistumistapoja ja luottamusta ei ole ja koska he kokevat, ettei osallistuminen kannata, jos heidän panostaan ei oteta huomioon. Yksi nuorten osallistumisen suurimmista esteistä on se näkemys, etteivät päättäjät ”kuuntele minun kaltaisiani ihmisiä” (15). Luottamuksen edistäminen ja vuoropuhelun vahvistaminen nuorten ja julkisten instituutioiden välillä on näin ollen ratkaisevan tärkeää sen varmistamiseksi, että yhteiskunnat ovat valmiita ja pystyvät selviytymään tulevista häiriöistä (16). |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Suurin osa nuorista (70 prosenttia) (17) katsoo, etteivät he pysty juurikaan tai lainkaan vaikuttamaan koko EU:ta koskeviin tärkeisiin päätöksiin, lakeihin ja toimintapolitiikkoihin. Nuorista 24,8 prosenttia (18) kokee, ettei heillä ole minkäänlaisia mahdollisuuksia vaikuttaa siihen, mistä aiheista julkisia tai poliittisia keskusteluja käydään, ja 40,8 prosenttia on sitä mieltä, ettei heillä ole juurikaan vaikutusvaltaa. Lisäksi kaksi kolmasosaa vastaajista katsoo, että jos poliitikot olisivat paremmin selvillä nuorten huolenaiheista, nuorten olisi helpompi vaikuttaa voimakkaammin julkiseen politiikkaan. Yli 50 prosenttia vastaajista katsoo, että myös nuorisojärjestöjen vahvempi rooli politiikassa palvelisi tätä tarkoitusta. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Nuorten osallistumistavat ovat muuttuneet: he suosivat nyt epävirallisia ja etenkin muita kuin vaaleihin perustuvia poliittisen osallistumisen muotoja (19). Tutkimukset ovat osoittaneet yhä useammin, että tämä johtuu heikkenevästä luottamuksesta julkisiin elimiin ja tyytymättömyydestä edustuksellisen demokratian toimintaan. Nuorten harjoittamasta epätavanomaisesta poliittisesta osallistumisesta on tullut yhä vaihtelevampaa, yksilöllisempää ja räätälöidympää, ja painopiste on yksittäisiin ongelmiin ja aiheisiin keskittyvässä aktivismissa sekä suorassa toiminnassa ja mielen osoittamisessa osana ”yksilöllisiä elämäntapavalintoja” (20). Nuoret ovat kaiken kaikkiaan poliittisesti erittäin motivoituneita. Sen sijaan, että pohdittaisiin, haluavatko nuoret osallistua, poliittisen osallistumisen asiantuntijat käsittelevät nuorten osallistumista nykyisin siitä näkökulmasta, mitä kautta ja miten nuoret haluavat ilmaista poliittisia näkemyksiään (21). Koska nuoret pyrkivät nykyisin vaikuttamaan toimintalinjoihin ja politiikkaan monin eri tavoin, demokraattisissa instituutioissa on selvästi tarpeen kiinnittää huomiota epätavanomaiseen poliittiseen osallistumiseen, osallistavaan päätöksentekoon sekä viestintä- ja avoimuusmekanismien tehostamiseen. Julkisten elinten päätöksentekoa olisi mukautettava vastaavasti, ja sen yhteydessä tulee varmistaa, että poliittisia päätöksiä tehtäessä kuullaan kaikenlaisten nuorten näkemyksiä. Osallistavien mekanismien pitää olla käytännössä avoimia kaikille, ja niistä on tiedotettava siten, että saavutetaan laaja kirjo ihmisiä ja ne, joihin on vaikea saada kontaktia. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Nuorisojohtoisille organisaatioille on kertynyt asiantuntemusta ja tietämystä monenlaisista aiheista, joilla on yhteys nuorten ongelmiin. Tällaisten organisaatioiden ottaminen mukaan päätöksentekoprosessiin auttaa tekemään säännöistä ja määräyksistä johdonmukaisempia ja tarkoitukseensa paremmin soveltuvia. Tätä tukee myös se, että yhä suurempi määrä nuoria liittyy tällaisiin organisaatioihin (22). |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Merkityksellinen yhteistyö nuorten kanssa on ratkaisevan tärkeää. Nuorten osallistumista on parannettava erityisesti seuraavien epäkohtien korjaamiseksi: nuorten vähäinen demokraattinen edustus ja nuorisonäkökulman puute perinteisen nuorisopolitiikan ulkopuolella. Nuoret haluavat osallistua elämäänsä vaikuttavien politiikkojen muotoiluun. Sukupolvien välinen oikeudenmukaisuus (23) tarjoaa keinon korjata sukupolvien välinen eriarvoisuus ikääntyvissä yhteiskunnissa. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Nykyiset nuoriin kohdistuvien vaikutusten analysointivälineet, kuten paremman sääntelyn välineistön työkalu nro 31, eivät takaa nuorisoasioiden huomioon ottamista kaikilla aloilla eivätkä myöskään sitä, että nuorisojärjestöjä ja aiheeseen liittyvää asiantuntemusta omaavia nuoria, jotka pystyvät luomaan erilaisiin kysymyksiin yleiskatsauksen nuorison näkökulmasta, kutsuttaisiin mukaan. Saatavilla olevien julkaisujen perusteella tällaisia välineitä käytetään sitä paitsi harvemmin kuin ehdotusten merkitys ja painoarvo edellyttäisivät. |
| --- | --- |

2.2.7

3.   Erityistä

3.1   
  EU-tason nuorisotesti

| 3.1.1 | Ehdotus perustuu kolmeen pilariin: kuuleminen, vaikutusten arviointi ja lieventävät toimenpiteet (24). Se tarjoaa kehyksen politiikan vaikuttavuuden ja tehokkuuden parantamiselle siltä pohjalta, että nuorten osallistumista tehostetaan ja nuorisoasiat huomioidaan kaikessa päätöksenteossa, unohtamatta myöskään haavoittuvassa asemassa olevia nuoria, kuten vammaisia nuoria, työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia (25), syrjäisillä alueilla asuvia nuoria jne. EU-tason nuorisotesti tarjoaa eri osa-alueineen johdonmukaisen rakenteen, jonka avulla voidaan tuottaa korkealaatuisia ja entistä parempia toimintapolitiikkoja, joilla ratkaistaan tulevien sukupolvien mahdollisesti kohtaamia ongelmia. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | EU-tason nuorisotestin ensimmäisessä vaiheessa määritetään tulossa olevien toimintapoliittisten ehdotusten merkityksellisyys ja vaikutus nuorison ja tulevien sukupolvien kannalta. Tämä auttaa sen selvittämisessä, pitäisikö tulevalle toimintapolitiikalle tehdä täysimittainen nuorisotesti. Arvioijat määrittävät tarkistuslistan avulla, onko luonnostellulla ehdotuksella todellista merkitystä nuorten kannalta ja millaisia suoria ja välillisiä vaikutuksia sillä on nuorisolle ja tuleville sukupolville. Jos merkitystä katsotaan olevan, nuorisotestissä siirrytään varsinaisiin kuulemis-, vaikutustenarviointi- ja lieventävien toimenpiteiden määrittelyvaiheisiin. Tarkistuslistan indikaattorit pohjautuvat nuorten tarpeisiin ja ideoihin, jotta voidaan varmistaa, että nuorten kannalta merkitykselliset ehdotukset huomataan. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Seuraavassa vaiheessa arvioijien odotetaan kuulevan nuorisoon liittyviä sidosryhmiä merkityksellisellä tavalla sen varmistamiseksi, että perusteellista analyysia varten saadaan järjestelmällisesti asiantuntijatietoa. Tämän perusteella arvioijat pyrkivät määrittelemään, millaisia huolia nuorilla on testattavan toimintapolitiikkaehdotuksen mahdollisista vaikutuksista. Tämän osallistamisvaiheen on oltava avoin ja mahdollistettava se, että laaja kirjo nuorten edustajia, nuorisojohtoisia järjestöjä ja aiheeseen liittyvää asiantuntemusta omaavia nuoria voi antaa panoksensa. Tällä tavoin voidaan varmistaa, että luonnosteltujen toimintapolitiikkaehdotusten sisältöä käsitellään järjestelmällisesti. Ottamalla mukaan nuorisojärjestöjä, nuorison edustajia ja aiheeseen liittyvää asiantuntemusta omaavia nuoria voidaan muodostaa vaikutustenarvioinnille hyvin monimuotoinen ja ainutlaatuinen pohja. Merkityksellisen yhteistyön ansiosta arvioijat voivat saada kattavan yleiskuvan, joka perustuu kyseisillä nuorilla olevaan yleiseen tietämykseen ja asiantuntemukseen. Kun vaikutustenarvioinnissa hyödynnetään tältä pohjalta saatuja tietoja, se voi olla riittävän yksityiskohtainen sellaisten haasteiden ja asianhaarojen tunnistamiseksi, joiden osalta toimintapolitiikat voivat aiheuttaa häiriöitä. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Prosessin kaikissa vaiheissa kerättävien käytettävissä olevien tietojen ja kuulemisten tulosten perusteella arvioijat voivat laatia vaikutusanalyysin tarkistuslistassa mainittujen seikkojen pohjalta ja tehdä tulevat sukupolvet huomioon ottavan ennakointianalyysin. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Jos kielteisiä vaikutuksia havaitaan, arvioijan olisi ehdotettava lieventäviä toimenpiteitä, joissa olisi keskityttävä ensisijaisesti haavoittuvassa asemassa oleviin väestöryhmiin ja heikommassa asemassa oleviin nuoriin. On suositeltavaa, että kuulemisen aikana arvioijat esittävät kysymyksiä mahdollisista lieventävistä toimenpiteistä, jotka voitaisiin sisällyttää analyysiin. Tulevina vuosina on suositeltavaa laatia seuranta-arvio toimintapolitiikkojen vaikutuksista ja siitä, miten lieventävillä toimenpiteillä on puututtu kielteisiin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | EU-tason nuorisotesti ei saisi korvata yleistä nuorten merkityksellistä osallistamista, ja sen olisi täydennettävä nykyisiä osallistumismekanismeja. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Ehdotus on syntynyt Euroopan suurimpien nuorisoverkostojen kanssa käytyjen keskustelujen tuloksena, ja se on mainittu erikseen myös useissa suosituksissa, joita on annettu EU:n nuorisodialogin (ja sitä edeltäneen jäsennellyn vuoropuhelun) puitteissa. Nuoret toivoivat painokkaasti, että päätöksiä tehtäisiin avoimella menetelmällä, jossa nuoret pääsevät osallistumaan niiden laatimiseen ja tulosten seurantaan. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Ehdotukseen on saatu lisäksi innoitusta pk-yritystestistä, joka on esimerkki sopivasta EU:n tason vaikutustenarviointivälineestä ja perustuu niin ikään kolmeen pilariin: kuuleminen, vaikutusten arviointi ja lieventävät toimenpiteet (26). Lisäksi EU-tason nuorisotestin on tarkoitus olla pk-yritystestin tavoin osa paremman sääntelyn välineistöä erillisenä välineenä. Näin korostetaan nuorten roolia Euroopan tulevaisuuden kannalta samaan tapaan kuin Euroopan komission puheenjohtaja teki puheessaan. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Ehdotus pohjautuu erilaisiin nuorten vaikutustenarviointivälineisiin, joita on jo käytössä useissa jäsenvaltioissa, esimerkiksi Itävallassa, Saksassa, Ranskassa ja Belgiassa Flanderissa, sekä EU:n ulkopuolella mm. Uudessa-Seelannissa ja Kanadassa. |
| --- | --- |

3.1.9

| 3.1.10 | Ehdotettu vaikutustenarviointi tarjoaa ratkaisun, jonka avulla voidaan varmistaa, että politiikkojen vaikutuksia arvioitaessa otetaan huomioon nuorten tarpeet ja odotukset, ja se ulottuu perinteistä nuorisopolitiikan kenttää laajemmalle. Vain pientä osaa Euroopan komission ehdotuksista analysoidaan nuorison näkökulmasta. Merkittävä osa näistä ehdotuksista vaikuttaa kuitenkin suoraan ja välillisesti nuorten elämänlaatuun. |
| --- | --- |

3.1.10

| 3.1.11 | On ehdotettu, että EU-tason nuorisotesti sisällytetään julkisesti saatavilla oleviin sääntelyn parantamista edistäviin vaikutustenarviointeihin ja että se julkaistaan Euroopan nuorisoportaalissa. Olisi kuitenkin tutkittava tarkemmin, mikä tapa on kaikkein tehokkain. Viestinnän pääosastoa kannustetaan joka tapauksessa tekemään testiä aktiivisesti tunnetuksi sen näkyvyyden varmistamiseksi, ja pääsihteeristön olisi tuettava sen käyttöä eri pääosastoissa. EU-tason nuorisotestin voisivat niin ikään julkaista sitä soveltavat toimielimet, ja se voitaisiin julkaista myös ETSK:n verkkosivustolla. Kun arvioinnin tulos ja lopullinen ehdotus julkaistaan, kuulemiseen osallistuneet nuorisoalan sidosryhmät voivat nähdä, miten niiden panos on otettu huomioon. |
| --- | --- |

3.1.11

| 3.1.12 | EU-tason nuorisotesti ehdotetaan laadittavan rakenteeltaan sellaiseksi, että sitä voidaan soveltaa Euroopan unionin toimielinten ohella myös paikallisella, alueellisella ja jäsenvaltiotasolla. |
| --- | --- |

3.1.12

| 3.1.13 | EU-tason nuorisotesti saattaa parantaa toimintapolitiikkoja, mutta sen on myös perustuttava merkityksellisiin osallistumismekanismeihin, sillä yhteisön tietopohjaa hyödyntämällä voidaan varmistaa tehokkuus ja saada aikaan parannuksia. |
| --- | --- |

3.1.13

3.2   
  Nuorten osallistuminen ETSK:ssa

| 3.2.1 | ETSK tunnustaa nuorten osallistumisen merkityksen Euroopan tulevaisuuden rakentamisessa (27) ja toteuttaa sen vuoksi useita menestyksekkäitä aloitteita, joihin kuuluvat esimerkiksi ”Sinun Eurooppasi, sinun mielipiteesi” -tapahtuma, ilmastoa ja kestävää kehitystä käsittelevät nuorten pyöreän pöydän keskustelut sekä ETSK:n ja Euroopan parlamentin yhdessä järjestämä EU:n nuorten ilmastohuippukokous. Asiakokonaisuuteen NAT/788 kuuluvan lausuntonsa (28) jatkotoimena ETSK kutsui vuonna 2021 COP26-kokouksen yhteydessä ensimmäistä kertaa nuorison edustajan YK:n ilmastosopimuksen osapuolten konferenssin viralliseen valtuuskuntaansa. Lisäksi ETSK:n vuoden 2022 kansalaisyhteiskuntapalkinnolla annetaan Euroopan nuorison teemavuoden merkeissä tunnustus tehokkaille, innovatiivisille ja luoville aloitteille, joilla pyritään luomaan parempi tulevaisuus nuorille eurooppalaisille yhdessä heidän kanssaan. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | ETSK pyrkii saamaan nuorten ja nuorisojärjestöjen näkemyksille lisää huomiota entistä järjestelmällisemmillä, merkityksellisemmillä ja kohdennetummilla nuorten osallistumismekanismeilla, joiden avulla voidaan tehostaa nuorten ja nuorisojärjestöjen osallistumista työskentelyyn komitean sisällä. ETSK:n olisi toteutettava tähän liittyen seuraavia toimia:






  — | Otetaan käyttöön avoimia ja monialaisia koordinointimekanismeja nuorisonäkökulman huomioon ottamiseksi kaikessa ETSK:n lainsäädäntö- ja muussa työssä. |
| --- | --- | --- |

3.2.2

—

Otetaan käyttöön avoimia ja monialaisia koordinointimekanismeja nuorisonäkökulman huomioon ottamiseksi kaikessa ETSK:n lainsäädäntö- ja muussa työssä.

| — | Hyödynnetään keskeisiä lausuntoja laadittaessa nuoria asiantuntijoita, joilla on aiheeseen liittyvää asiantuntemusta. |
| --- | --- |

—

Hyödynnetään keskeisiä lausuntoja laadittaessa nuoria asiantuntijoita, joilla on aiheeseen liittyvää asiantuntemusta.

| — | Nostetaan nuoriso Euroopan nuorison teemavuoden syksynä laadittavien oma-aloitteisten lausuntojen yhteiseksi teemaksi. |
| --- | --- |

—

Nostetaan nuoriso Euroopan nuorison teemavuoden syksynä laadittavien oma-aloitteisten lausuntojen yhteiseksi teemaksi.

| — | Järjestetään teemakeskusteluja eurooppalaisten nuorisojärjestöjen ja ruohonjuuritason järjestöjen kanssa kansallisten ja eurooppalaisten näkökulmien yhdistämiseksi entistä tehokkaammin. |
| --- | --- |

—

Järjestetään teemakeskusteluja eurooppalaisten nuorisojärjestöjen ja ruohonjuuritason järjestöjen kanssa kansallisten ja eurooppalaisten näkökulmien yhdistämiseksi entistä tehokkaammin.

| — | Valitaan vuosittain nuoriin liittyviä aihepiirejä ETSK:n tutkimusten (29) aiheiksi. |
| --- | --- |

—

Valitaan vuosittain nuoriin liittyviä aihepiirejä ETSK:n tutkimusten (29) aiheiksi.

| — | Otetaan kaikissa ETSK:n laatimissa lausunnoissa (sukupuolinäkökulman tavoin) aina huomioon myös sukupolvien välinen näkökulma. |
| --- | --- |

—

Otetaan kaikissa ETSK:n laatimissa lausunnoissa (sukupuolinäkökulman tavoin) aina huomioon myös sukupolvien välinen näkökulma.

| — | Luodaan tiiviit suhteet muihin EU:n toimielimiin, jotta voidaan kartoittaa nuorten osallistumismekanismeja ja vahvistaa yhteydenpitoa nuoriin ja nuorisojärjestöihin jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

—

Luodaan tiiviit suhteet muihin EU:n toimielimiin, jotta voidaan kartoittaa nuorten osallistumismekanismeja ja vahvistaa yhteydenpitoa nuoriin ja nuorisojärjestöihin jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla.

| — | Hyväksytään Euroopan nuorison teemavuoden koordinointiryhmän laatima päätöslauselma nuorten osallistumisesta ETSK:ssa. |
| --- | --- |

—

Hyväksytään Euroopan nuorison teemavuoden koordinointiryhmän laatima päätöslauselma nuorten osallistumisesta ETSK:ssa.

| — | Lisätään ETSK:n verkkosivustolle nuorten osallistumista käsittelevä osio, jossa nostetaan esille aiempia, ajankohtaisia ja tulevia nuorisoon liittyviä toimia, kuten lausuntoja, julkisia kuulemisia, tapahtumia jne. |
| --- | --- |

—

Lisätään ETSK:n verkkosivustolle nuorten osallistumista käsittelevä osio, jossa nostetaan esille aiempia, ajankohtaisia ja tulevia nuorisoon liittyviä toimia, kuten lausuntoja, julkisia kuulemisia, tapahtumia jne.

| — | Perustetaan ETSK:hon pysyvä rakenne sen varmistamiseksi, että nuorten osallistumiseen liittyvää työtä jatketaan komiteassa ja muiden toimielinten kanssa vuoden 2022 jälkeenkin. |
| --- | --- |

—

Perustetaan ETSK:hon pysyvä rakenne sen varmistamiseksi, että nuorten osallistumiseen liittyvää työtä jatketaan komiteassa ja muiden toimielinten kanssa vuoden 2022 jälkeenkin.

| 3.2.3 | ETSK aikoo tutkia tarkemmin ja pohtia, miten EU-tason nuorisotestin mukaista toimintamallia voitaisiin soveltaa komitean työssä. Tavoitteena on kehittää johdonmukainen lähestymistapa nuorten osallistamiseen ETSK:ssa. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | ETSK pyytää Euroopan komissiota vastaamaan tähän oma-aloitteiseen lausuntoon ja EU-tason nuorisotestiä koskevaan ehdotukseen sekä pohtimaan yhdessä hankkeen toteuttamista. |
| --- | --- |

3.2.4

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Desk research – European Youth in 2021.

1

Desk research

European Youth in 2021

(2)  Influencing and understanding political participation patterns of young people, Euroopan parlamentti, 2021.

2

Influencing and understanding political participation patterns of young people

(3)  Eurooppa-neuvoston päätöslauselma Euroopan unionin nuorisostrategiasta 2019–2027.

3

(4)  Raportti Euroopan tulevaisuuskonferenssin lopullisista tuloksista (”Report on the final outcome”), toukokuu 2022.

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:52022DC0404

5

(6)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/speech_21_4701

6

(7)  Deželan, T., Moxon, D., Influencing and understanding political participation patterns of young people – The European perspective, tutkimus, 2021.

7

Influencing and understanding political participation patterns of young people – The European perspective

(8)  Barta, O., Boldt, G., Lavizzari, A., Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications, tutkimusselvitys, 2021.

8

Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications

(9)  Eurobarometri 96 – talvi 2021–2022.

9

(10)  Kitanova, M., ”Youth political participation in the EU: evidence from a cross-national analysis”, Journal of Youth Studies, Vol. 23, No. 7, 2020 (artikkeli vastaanotettu vuonna 2018).

10

Journal of Youth Studies

(11)  https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf

11

(12)  Raportti Euroopan tulevaisuuskonferenssin lopullisista tuloksista.

12

(13)  Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice – Fit for all generations?
  – Highlights.

13

Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice – Fit for all generations?

– Highlights

(14)  Flash-eurobarometri nuorisosta ja demokratiasta, tehty 22. helmikuuta – 4. maaliskuuta 2022.

14

(15)  European Parliament Youth Survey -raportti (Euroopan parlamentti, syyskuu 2021).

15

European Parliament Youth Survey

(16)  Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice – Fit for all generations?
  – Highlights

16

Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice – Fit for all generations?

– Highlights

(17)  European Parliament youth survey -raportti (Euroopan parlamentti, syyskuu 2021).

17

European Parliament youth survey

(18)  Youth Survey Report
  Under the Trio Presidency Germany-Portugal-Slovenia (tammikuu 2022).

18

Youth Survey Report

Under the Trio Presidency Germany-Portugal-Slovenia

(19)  Youth Survey Report
  Under the Trio Presidency Germany-Portugal-Slovenia (tammikuu 2022).

19

Youth Survey Report

Under the Trio Presidency Germany-Portugal-Slovenia

(20)  Youth Survey Report
  Under the Trio Presidency Germany-Portugal-Slovenia (tammikuu 2022).

20

Youth Survey Report

Under the Trio Presidency Germany-Portugal-Slovenia

(21)  Deželan, T., Moxon, D., Influencing and understanding political participation patterns of young people – The European perspective, tutkimus, 2021.

21

Influencing and understanding political participation patterns of young people – The European perspective

(22)  Eurobarometri Euroopan nuorison teemavuodesta: Osallistuminen kiinnostaa nuoria eurooppalaisia entistä enemmän, Euroopan komissio, 2022.

22

(23)  Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice – Fit for all generations?
  – Highlights.

23

Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice – Fit for all generations?

– Highlights

(24)  https://www.youthforum.org/files/Concept-Note_final.pdf ja https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf

24

(25)  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 27.

25

(26)  Paremman sääntelyn välineistö – pk-yritystesti.

26

(27)  SOC/706 – Euroopan nuorison teemavuosi (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 122), ja SOC/589 – EU:n uusi nuorisostrategia (EUVL C 62, 15.2.2019, s. 142).

27

(28)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 44.

28

(29)  Valmisteilla on nuorten järjestelmällistä osallistamista käsittelevä ETSK:n tutkimus, jossa kartoitetaan paikallisia, valtakunnallisia, EU:n laajuisia ja kansainvälisiä hyviä käytäntöjä sellaisten tarvittavien ja asianmukaisten mekanismien kehittämiseksi, joilla voidaan varmistaa nuorten näkemysten huomioiminen.

29

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/53

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Hiilidioksidin poistotekniikoiden rooli Euroopan teollisuuden hiilestä irtautumisessa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 486/08)

| Esittelijä: | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Monika SITÁROVÁ |

Esittelijä:

Andrés BARCELÓ DELGADO

Yhteisesittelijä:

Monika SITÁROVÁ

| Komitean täysistunnon päätös | 18.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) |
| Hyväksyminen jaostossa | 24.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon nro | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 229/0/7 |

Komitean täysistunnon päätös

18.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI)

Hyväksyminen jaostossa

24.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon nro

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

229/0/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK toistaa tukevansa voimakkaasti vihreän kehityksen ohjelmassa annettuja sitoumuksia ja energiahuollon strategisen riippumattomuuden ja teollisuuden johtoaseman vahvistamista. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ukrainassa meneillään olevan sodan vaikutuksia energian ja raaka-aineiden saatavuuteen ei voida jättää huomiotta, ja tilannetta on seurattava eurooppalaisella ohjausjaksolla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Valmistusteollisuuden vihreän siirtymän onnistuminen edellyttää riittävää ja asianmukaista uusiutuvien energialähteiden valikoimaa sähköistämistä ja vihreän vedyn tuotantoa varten. Hiilidioksidin poistoteknologiat (CDR), hiilidioksidin talteenotto ja varastointi (CCS) sekä hiilidioksidin talteenotto ja hyötykäyttö (CCU) auttavat teollisuutta saavuttamaan ilmastoneutraaliuden. Uusiutuvan energian käyttöönotto on tarpeen kaikkialla Euroopassa, jotta pystytään saavuttamaan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Hiilestä irtautuminen edellyttää teollisen toiminnan perusteellista muutosta (seuraavien 30 vuoden aikana). Vaikka monia vähähiilisiä teknologioita on jo olemassa, niiden teknologisen valmiuden taso (TRL (1)) on alhainen. Tarvitaan kunnianhimoisia teknologian etenemissuunnitelmia, jotta näitä läpimurtoteknologioita voidaan kehittää ja ottaa laajalti käyttöön, ja EU:n on edistettävä innovointia ilmasto- ja innovointirahastojen avulla. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Teknologian kehittäminen sekä työvoiman koulutus ja uudelleenkoulutus ovat ratkaisevan tärkeitä valmistusteollisuuden vihreän siirtymän kannalta. Euroopan, jäsenvaltio- ja aluetason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla olisi tuettava teollisuuden vihreää ja oikeudenmukaista siirtymää samoin kuin tietoisuutta siitä ja sen yleistä hyväksyntää. Valmiuksien kehittäminen ja hankkeet avaintaitojen määrittämiseksi ovat välttämättömiä, jotta varmistetaan tehokas teollisuuden muutosprosessi, jossa ketään ei jätetä muiden jälkeen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Vaihtoehtoisten raaka-aineiden ja erityisesti kestävyysperiaatteiden mukaisen biomassan käytön lisääminen voi edistää hiilen poistamista pysyvästi ilmakehästä helpottamalla tuottavan maan (maa- ja metsätalousmaan) kestäväpohjaista hoitoa ja biomassan käyttöä pitkäikäisissä tuotteissa, jotka pidentävät poistamisen etuja entisestään. Lisäksi se auttaisi vähentämään EU:n riippuvuutta tuontiraaka-aineista ja -resursseista. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa huolehtimaan eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn säilymisestä. EU on edelläkävijä hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä, mutta myös muiden toimijoiden on noudatettava sen asettamia ilmastotavoitteita. Koska ilmastokriisi on maailmanlaajuinen, Euroopan unionin diplomatian on tehostettava työtään, jotta kolmannet maat saadaan myös voimistamaan toimiaan kriisin torjumiseksi. Riippumatta EU:n kunnianhimoisista poliittisista tavoitteista EU:sta tulee yhä suuremmassa määrin edelläkävijä teollisuuden hiilestä irtautumisessa, koska se saa poliittista tukea ja yrityksillä ja niiden työntekijöillä on käytännön tietoa teollisista valmiuksista, tarvittavista teknologioista ja muutosten ennakoinnista, mikä mahdollistaa käytännön toimenpiteisiin ryhtymisen sen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Vakaan teollisen perustan säilyttäminen EU:ssa turvaa vaurauden, laadukkaat työpaikat ja sitoutumisen ilmastonmuutoksen torjuntaan eurooppalaisessa yhteiskunnassa. Euroopan teollisuuden on investoitava Euroopassa asianmukaisen sääntelykehyksen puitteissa sekä tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoimintaan että aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin, jotta se voi säilyttää kilpailuasemansa. |
| --- | --- |

1.8

2.   Yleiset huomiot

| 2.1 | Eurooppalaisessa ilmastolaissa on asetettu kunnianhimoinen päästövähennystavoite vuoteen 2030 ja vahvistettu ilmastoneutraaliutta koskeva tavoite, joka on määrä saavuttaa vuoteen 2050 mennessä. Jotta Euroopan unionin tavoite kyetään saavuttamaan, on analysoitava kaikki kasvihuonekaasupäästöihin liittyvät toimet ja yksilöitävä etenemisväylät päästöttömyyden saavuttamiseksi vuoden 2050 tienoilla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Valmistusteollisuus tuottaa 20 prosenttia (2) Euroopan päästöistä. Hiili-intensiivisiä valmistusteollisuuden aloja Euroopassa ovat rauta- ja terästeollisuus, sementti-, kemian- ja petrokemianteollisuus, selluloosa- ja paperiteollisuus, lannoiteteollisuus, lasi- ja keramiikkateollisuus, öljynjalostamot ja muiden metallien kuin rautametallien alan (pääasiassa alumiini-) teollisuus. Teollisuuden kasvihuonekaasupäästöihin kuuluvat hiilidioksidi, joka on peräisin energiankäytöstä, fossiilisten polttoaineiden muusta kuin energiakäytöstä ja muista kuin fossiilisista energialähteistä, ja muut kaasut. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Valmistusteollisuuden vihreä siirtymä on ratkaisevan tärkeä seikka eurooppalaisen ilmastolain vaatimusten noudattamiseksi. Teknologiat muuttuvat ja sen seurauksena alojen työmenetelmät, tarvittavat taidot ja osaaminen muuttuvat. Tarvitaan kuitenkin myös kysyntäpuolen toimenpiteitä, joilla edistetään vähähiilisten tuotteiden ja uusien liiketoimintamallien (teollisen symbioosin, kiertoperiaatteen, kulutusjouston) käyttöönottoa. |
| --- | --- |

2.3

3.   Valmistusteollisuus matkalla ilmastoneutraaliuteen

| 3.1 | Tässä oma-aloitteisessa lausunnossa käsitellään päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvia teollisuudenaloja. Sen vuoksi energiapalveluja, liikennettä ja rakennusalaa ei käsitellä tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Hiilestä irtautumiseen liittyvän haasteen lisäksi energiatehokkuuden parantaminen on välttämätöntä jokaiselle teollisuudenalalle. Vaikka energiatehokkuus ei sinänsä riitä Euroopan teollisuuden hiilestä irtautumiseen, sen avulla voidaan vähentää energiankulutuksesta aiheutuvia päästöjä huomattavasti. Fossiilisista polttoaineista siirrytään teknologioihin, jotka eivät aiheuta kasvihuonekaasupäästöjä, pääasiassa uusiutuvista lähteistä peräisin olevaan energiaan. Yleishyödylliset laitokset sekä viranomaiset ovat vastuussa energia-alan siirtymästä fossiilisista polttoaineista päästöttömiin teknologioihin. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Hiilestä irtautumiseen liittyvän haasteen osalta teollisuudenalat voidaan luokitella seuraavasti:






  — | alat, joiden on muutettava tuotantoprosessiaan radikaalisti: teräs (integroitu menetelmä), lannoitteet ja kemianteollisuus |
| --- | --- | --- |

3.3

—

alat, joiden on muutettava tuotantoprosessiaan radikaalisti: teräs (integroitu menetelmä), lannoitteet ja kemianteollisuus

| — | alat, joiden on vaihdettava energiankantajaa tuotantoprosessissa: teräs (valokaariuunit), lasi, keramiikka, paperi jne. |
| --- | --- |

—

alat, joiden on vaihdettava energiankantajaa tuotantoprosessissa: teräs (valokaariuunit), lasi, keramiikka, paperi jne.

| — | alat, joiden päästöjä on vaikea vähentää, kuten sementtiala, jonka on otettava talteen ja varastoitava (tai käytettävä) valmistusprosessin aikana vapautuva hiilidioksidi, jotta kyseisistä aloista voisi tulla ilmastoneutraaleja |
| --- | --- |

—

alat, joiden päästöjä on vaikea vähentää, kuten sementtiala, jonka on otettava talteen ja varastoitava (tai käytettävä) valmistusprosessin aikana vapautuva hiilidioksidi, jotta kyseisistä aloista voisi tulla ilmastoneutraaleja

| — | alat, jotka voivat käyttää hiilidioksidin talteenotto- ja hyödyntämisteknologioita kehittääkseen korkean lisäarvon tuotteita, kuten öljynjalostamot ja kemian- ja petrokemianteollisuus. |
| --- | --- |

—

alat, jotka voivat käyttää hiilidioksidin talteenotto- ja hyödyntämisteknologioita kehittääkseen korkean lisäarvon tuotteita, kuten öljynjalostamot ja kemian- ja petrokemianteollisuus.

| 3.4 | Teollisuuden tehokkaalla yhteistuotannolla (lämmön ja sähkön yhteistuotanto (3)) voidaan varmasti lisätä energiatehokkuutta, mutta se ei edistä teollisuuden irtautumista hiilestä. Vaihtoehtoisesti teollisuuden tuottaman matalan entalpialämmön käyttö kaukolämmitykseen olisi toinen tapa parantaa yleistä energiatehokkuutta, ja sitä voitaisiin ehkä hyödyntää pyrittäessä täyteen hiilestä irtautumiseen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Hiilidioksidin poistoteknologiat poistavat ilmakehästä sinne jo vapautunutta hiilidioksidia, ja tuottavat siten ”negatiivisia” päästöjä. Hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvät teknologiat, kuten bioenergian käyttö hiilen talteenotossa ja varastoinnissa (BECCS) ja suoraan ilmakehästä tapahtuva talteenotto ja varastointi (DACCS) ovat tärkeä osa negatiivisten päästöteknologioiden valikoimaa. Vaikka näillä teknologioilla saatetaan hillitä ilmastonmuutosta, ne ovat kuitenkin vasta demonstrointivaiheessa. Muihin hiilidioksidin poistotekniikoihin kuuluvat toimet, joilla lisätään luonnollisia hiilidioksidinieluja, kuten metsittäminen ja metsän uudelleenistuttaminen, eivätkä ne kuulu tämän lausunnon alaan. |
| --- | --- |

3.5

Tulevien hiilidioksidin poistoteknologioiden haasteena valmistusteollisuudessa on löytää sellainen tasapaino, jossa hiilidioksidin talteenotto ja varastointi on hillitsemiskeino muiden hiilidioksidin vähentämis- ja poistoteknologioiden ohella. Kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten ja poistojen on oltava Pariisin sopimuksen ja eurooppalaisen ilmastolain mukaisia. Hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologioiden avulla EU voi edetä kasvihuonekaasupäästöjen poistamisen edellyttämässä tahdissa, mutta pitkän aikavälin tavoitteena on oltava hiilen varastoinnin välttäminen.

| 3.6 | Uusiutuvaa energiaa käyttämällä tuotettu vety (vihreä vety) näyttää olevan monialainen vastaus hiilestä irtautumiseen liittyviin prosesseihin. Esimerkiksi Ruotsissa on meneillään hanke, jolla pyritään poistamaan teräksen tuotannosta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt käyttämällä uusiutuvaa vetyä. Suomessa eräässä hankkeessa esitellään tapoja tuottaa sinistä ja myöhemmin vihreää vetyä, ottaa talteen hiilidioksidia ja varastoida se pysyvästi Itämereen. |
| --- | --- |

3.6

4.   Valmistusteollisuus ja pyrkimys hiilestä irtautumiseen

| 4.1 | Kaikista eurooppalaisista teollisuudenaloista keskitymme aloihin, joilla on hyvät mahdollisuudet kehittyä ja vaikuttaa Euroopan hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen. Valmistusteollisuudessa keskitytään aloihin, joilla on enemmän haasteita hiilestä irtautumisessa. Käsillä olevassa lausunnossa käsitellään teräs-, sementti-, kemian- ja petrokemianteollisuutta, öljynjalostamoja, selluloosa- ja paperiteollisuutta, lannoiteteollisuutta sekä lasi- ja keramiikkateollisuutta. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Ennen kuin kuvataan teknologioita, joilla voi olla vaikutusta hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä ja poistamisessa, on harkittava siirtymistä fossiiliperäisistä energialähteistä muihin, päästöttömiin energialähteisiin ja muihin uusiutuviin energialähteisiin. Tällaisia lähteitä voisivat olla tuulivoima, aurinkosähkö ja terminen aurinkoenergia, vesivoima, geoterminen energia (maalämpö), biomassa ja biopolttoaineet. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | On eräitä teollisuudenaloja, joiden olisi otettava prosesseissaan käyttöön olemassa olevia tai uusia teknologioita kasvihuonekaasupäästöjen lopettamiseksi ja ilmastoneutraalin yhteiskunnan saavuttamiseksi. Teollisuudenalasta ja niiden nykyisistä kasvihuonekaasupäästöjen määrästä riippuen niiden on ehkä toteutettava yksi tai useampia vaiheita. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Ensimmäisenä vaiheena voisi olla ”vain” muutos prosessin tuotanto- tai aloitusvaiheessa. Monissa muissa tilanteissa lisätutkimus ja -kehittäminen saattaa olla tarpeen esimerkiksi nykyisten maakaasupolttimien mukauttamiseksi vedyn käyttöön tai lämpöpumppujen käyttämiseksi. Lisäksi olisi otettava huomioon myös vedyn ja muiden materiaalien ja tuotteiden välistä vuorovaikutusta koskevat näkökohdat. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Terästeollisuus
  Perinteisen terästeollisuuden (integroitu menettely, joka edellyttää rautamalmin pelkistystä) kohtaamat haasteet ovat jo johtaneet siihen, että käyttöön on otettu useita uusia teknologisia lähestymistapoja. Niissä keskitytään nykyisin masuunien korvaamiseen valokaariuuneilla, joihin syötetään vihreää vetyä käyttämällä tuotettua suorapelkistettyä rautaa (DRI). Muut jo tutkitut vaihtoehdot perustuvat hiilidioksidin talteenotto- ja varastointistrategioihin, mutta niillä ei pystytä saavuttamaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitetta. Rautamalmin elektrolyysin hiilidioksidipäästöt voivat olla jopa 87 prosenttia alhaisemmat kuin nykyisen integroidun menetelmän (jos sähkönsyöttö on täysin hiilivapaata). Vetyplasman vähentämisellä pyritään hiilidioksidipäästöjen täydelliseen poistamiseen. Teräksen tuotannossa vedyn avulla voitaisiin vähentää hiilidioksidipäästöjä jopa 95 prosenttia nykyiseen integroituun menetelmään verrattuna (jos käytetty sähkö on täysin hiilivapaata), mutta vedyn tuotannossa menetetyn energian vuoksi alan energiankulutus lopulta kuitenkin lisääntyisi.
  Valokaariuuneissa tuotettu teräs aiheuttaa vain 14 prosenttia integroidun menetelmän kasvihuonekaasupäästöistä, ja sen suurimpana haasteena on maakaasun korvaaminen valssaamoissa vihreällä vedyllä tai sähköisellä induktiolla.
  Hiilidioksidin talteenotto ja hyötykäyttö (CCU) masuunien jätekaasuja käyttämällä voi vähentää päästöjä jopa 65 prosenttia, jos sitä aletaan hyödyntää täysimääräisesti (hiilidioksidin vähentäminen riippuu myös tuloksena olevien kemiallisten tuotteiden koko elinkaaresta). Monet ovat edistyneemmässä kehitysvaiheessa: Steelanolin demonstrointilaitoksessa (tällä hetkellä rakenteilla, TRL 9) käytetään jätekaasua bioetanolin tuotantoon, ja Carbon2Chem-hankkeessa (TRL 7-8) pyritään käyttämään jätekaasua kemikaalien raaka-aineena. |
| --- | --- |

4.5

Perinteisen terästeollisuuden (integroitu menettely, joka edellyttää rautamalmin pelkistystä) kohtaamat haasteet ovat jo johtaneet siihen, että käyttöön on otettu useita uusia teknologisia lähestymistapoja. Niissä keskitytään nykyisin masuunien korvaamiseen valokaariuuneilla, joihin syötetään vihreää vetyä käyttämällä tuotettua suorapelkistettyä rautaa (DRI). Muut jo tutkitut vaihtoehdot perustuvat hiilidioksidin talteenotto- ja varastointistrategioihin, mutta niillä ei pystytä saavuttamaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitetta. Rautamalmin elektrolyysin hiilidioksidipäästöt voivat olla jopa 87 prosenttia alhaisemmat kuin nykyisen integroidun menetelmän (jos sähkönsyöttö on täysin hiilivapaata). Vetyplasman vähentämisellä pyritään hiilidioksidipäästöjen täydelliseen poistamiseen. Teräksen tuotannossa vedyn avulla voitaisiin vähentää hiilidioksidipäästöjä jopa 95 prosenttia nykyiseen integroituun menetelmään verrattuna (jos käytetty sähkö on täysin hiilivapaata), mutta vedyn tuotannossa menetetyn energian vuoksi alan energiankulutus lopulta kuitenkin lisääntyisi.

Valokaariuuneissa tuotettu teräs aiheuttaa vain 14 prosenttia integroidun menetelmän kasvihuonekaasupäästöistä, ja sen suurimpana haasteena on maakaasun korvaaminen valssaamoissa vihreällä vedyllä tai sähköisellä induktiolla.

Hiilidioksidin talteenotto ja hyötykäyttö (CCU) masuunien jätekaasuja käyttämällä voi vähentää päästöjä jopa 65 prosenttia, jos sitä aletaan hyödyntää täysimääräisesti (hiilidioksidin vähentäminen riippuu myös tuloksena olevien kemiallisten tuotteiden koko elinkaaresta). Monet ovat edistyneemmässä kehitysvaiheessa: Steelanolin demonstrointilaitoksessa (tällä hetkellä rakenteilla, TRL 9) käytetään jätekaasua bioetanolin tuotantoon, ja Carbon2Chem-hankkeessa (TRL 7-8) pyritään käyttämään jätekaasua kemikaalien raaka-aineena.

| 4.6 | Sementtiteollisuus
  Vain 37 prosenttia sementtiteollisuuden päästöistä on peräisin polttoaineista, ja loput 63 prosenttia päästöistä on tulosta raaka-aineen kemiallisesta reaktiosta (prosessipäästöt). Näin ollen uusiutuvista energialähteistä (biomassasta tai vedystä) peräisin olevien polttoaineiden käyttö vähentää emissiivisyyttä enintään 35 prosentilla. Parhaillaan testataan teknologioita, jotka voivat mahdollistaa hiilidioksidin talteenoton, hallinnan tai varastoinnin tulevaisuudessa (amiinimenetelmä ja kalsiumkierto). Toinen tapa vähentää päästöjä on kehittää niin sanottuja matalaklinkkerisementtejä, joiden TRL on tällä hetkellä 5–7. Tällaisten sementtien emissiivisyys on jopa 30 prosenttia alhaisempi kuin puhtaiden portlandsementtien. |
| --- | --- |

4.6

Vain 37 prosenttia sementtiteollisuuden päästöistä on peräisin polttoaineista, ja loput 63 prosenttia päästöistä on tulosta raaka-aineen kemiallisesta reaktiosta (prosessipäästöt). Näin ollen uusiutuvista energialähteistä (biomassasta tai vedystä) peräisin olevien polttoaineiden käyttö vähentää emissiivisyyttä enintään 35 prosentilla. Parhaillaan testataan teknologioita, jotka voivat mahdollistaa hiilidioksidin talteenoton, hallinnan tai varastoinnin tulevaisuudessa (amiinimenetelmä ja kalsiumkierto). Toinen tapa vähentää päästöjä on kehittää niin sanottuja matalaklinkkerisementtejä, joiden TRL on tällä hetkellä 5–7. Tällaisten sementtien emissiivisyys on jopa 30 prosenttia alhaisempi kuin puhtaiden portlandsementtien.

| 4.7 | Kemianteollisuus
  Kemianteollisuudessa tuotantoprosessien, kuten krakkausuunien, sähköistämisellä pyritään vähentämään hiilidioksidipäästöjä 90 prosentilla krakkausuunia kohti. Kemianteollisuus on tärkeä tekijä kestävän hiilen kierron palauttamisessa. Kemialliset tuotteet ovat massiivinen hiilivarasto, joka voi sitoa hiiltä 10–40 vuoden ajan. Tällä hetkellä kemiallisiin tuotteisiin sisältyvän hiilen määrä on verrattavissa teollisuuden kokonaispäästöihin kyseisten tuotteiden tuotannossa. Vaikka suurin osa tästä hiilestä päätyy ilmakehään, kun tuotteet poltetaan niiden käytön päätyttyä, kunnianhimoisen kiertotalousstrategian laatiminen on ennakkoedellytys kestävien ja ilmastonmuutoksen kestävien hiilikiertojen saavuttamiselle pitämällä hiili ”kierrossa”. Kemianteollisuus voi edistää päästöjen vähentämistä muilla aloilla sitomalla hiiltä ja varastoimalla sitä tuotteisiin. |
| --- | --- |

4.7

Kemianteollisuudessa tuotantoprosessien, kuten krakkausuunien, sähköistämisellä pyritään vähentämään hiilidioksidipäästöjä 90 prosentilla krakkausuunia kohti. Kemianteollisuus on tärkeä tekijä kestävän hiilen kierron palauttamisessa. Kemialliset tuotteet ovat massiivinen hiilivarasto, joka voi sitoa hiiltä 10–40 vuoden ajan. Tällä hetkellä kemiallisiin tuotteisiin sisältyvän hiilen määrä on verrattavissa teollisuuden kokonaispäästöihin kyseisten tuotteiden tuotannossa. Vaikka suurin osa tästä hiilestä päätyy ilmakehään, kun tuotteet poltetaan niiden käytön päätyttyä, kunnianhimoisen kiertotalousstrategian laatiminen on ennakkoedellytys kestävien ja ilmastonmuutoksen kestävien hiilikiertojen saavuttamiselle pitämällä hiili ”kierrossa”. Kemianteollisuus voi edistää päästöjen vähentämistä muilla aloilla sitomalla hiiltä ja varastoimalla sitä tuotteisiin.

| 4.8 | Massa- ja paperiteollisuus
  Selluloosa- ja paperiteollisuudessa prosessiparannusten, mukaan lukien siirtyminen teollisuus 4.0:aan, sekä huipputason tuotantoteknologioihin tehtävien investointien odotetaan johtavan hiilidioksidipäästöjen vähenemiseen 7 miljoonalla tonnilla vuoteen 2050 mennessä. Hyödyntämällä paikan päällä tapahtuvaa sähkön ja lämmön yhteistuotantoa teollisuudenala voi osallistua energiamarkkinoille käyttämällä vaihtelevasti saatavilla olevien energialähteiden ylijäämiä. Tähän liittyvät hyödyt hiilestä irtautumisesta voisivat olla jopa 2 miljoonaa tonnia. Teollisuuslaitosten muuntamisen vähähiilisiä tai hiilettömiä energialähteitä hyödyntäviksi odotetaan vähentävän hiilidioksidipäästöjä 8 miljoonalla tonnilla. Eräiden Two Team Project -hankkeessa (4) yksilöityjen läpimurtoratkaisujen, kuten kehitteillä olevan Deep Eutectic Solvents -teknologian, lisäksi muut innovatiiviset ja murrokselliset ratkaisut voisivat täydentää päästöjen vähentämispyrkimyksiä noin 5 miljoonalla tonnilla hiilidioksidia. |
| --- | --- |

4.8

Selluloosa- ja paperiteollisuudessa prosessiparannusten, mukaan lukien siirtyminen teollisuus 4.0:aan, sekä huipputason tuotantoteknologioihin tehtävien investointien odotetaan johtavan hiilidioksidipäästöjen vähenemiseen 7 miljoonalla tonnilla vuoteen 2050 mennessä. Hyödyntämällä paikan päällä tapahtuvaa sähkön ja lämmön yhteistuotantoa teollisuudenala voi osallistua energiamarkkinoille käyttämällä vaihtelevasti saatavilla olevien energialähteiden ylijäämiä. Tähän liittyvät hyödyt hiilestä irtautumisesta voisivat olla jopa 2 miljoonaa tonnia. Teollisuuslaitosten muuntamisen vähähiilisiä tai hiilettömiä energialähteitä hyödyntäviksi odotetaan vähentävän hiilidioksidipäästöjä 8 miljoonalla tonnilla. Eräiden Two Team Project -hankkeessa (4) yksilöityjen läpimurtoratkaisujen, kuten kehitteillä olevan Deep Eutectic Solvents -teknologian, lisäksi muut innovatiiviset ja murrokselliset ratkaisut voisivat täydentää päästöjen vähentämispyrkimyksiä noin 5 miljoonalla tonnilla hiilidioksidia.

| 4.9 | Öljynjalostamot
  Öljynjalostamoilla on mahdollisuus vaikuttaa EU:n talouden energia- ja ilmastosiirtymään kahdella tavalla: i) vähentämällä merkittävästi valmistusprosessin hiilijalanjälkeä ja ii) korvaamalla asteittain fossiiliset polttoaineet ja muut fossiiliset tuotteet biogeeniseen tai kierrätettyyn hiilidioksidiin perustuvilla polttoaineilla ja muilla tuotteilla. Fossiilisen energian asteittainen korvaaminen bioenergialla yhdistettynä hiilidioksidin talteenotto-, hyötykäyttö- ja varastointiteknologioihin voi johtaa jopa negatiivisiin kasvihuonekaasupäästöihin. Polttoaineiden ja muiden jalostamotuotteiden käytön aikana syntyviä kasvihuonekaasujen nettopäästöjä voidaan vähentää huomattavasti vaihtamalla raaka-aine asteittain raakaöljystä kestävyysperiaatteiden mukaiseen biomassaan ja kierrätettyyn hiilidioksidiin. Kun tällaisia polttoaineita poltetaan, ilmakehään ei tule lainkaan hiilidioksidia tai sitä tulee hyvin vähän, mikä edistää liikenteen hiilestä irtautumista erityisesti niiden liikennemuotojen osalta, joita on vaikeampi sähköistää. Investointeja ja uusia hankkeita on meneillään näillä aloilla. Esimerkkinä tästä kolme EU:n noin 80 suurimmasta jalostamosta on muutettu biojalostamoiksi, joissa raakaöljy on korvattu kokonaan kestävyysperiaatteiden mukaisella biomassalla (5). Tämä ilmastosiirtymää koskeva strategia edellyttää vähemmän taloudellisia resursseja kuin muut ratkaisut, koska itse jalostamoita ja tuotteiden logistista jakelujärjestelmää voidaan suurelta osin mukauttaa ja käyttää uudelleen. |
| --- | --- |

4.9

Öljynjalostamoilla on mahdollisuus vaikuttaa EU:n talouden energia- ja ilmastosiirtymään kahdella tavalla: i) vähentämällä merkittävästi valmistusprosessin hiilijalanjälkeä ja ii) korvaamalla asteittain fossiiliset polttoaineet ja muut fossiiliset tuotteet biogeeniseen tai kierrätettyyn hiilidioksidiin perustuvilla polttoaineilla ja muilla tuotteilla. Fossiilisen energian asteittainen korvaaminen bioenergialla yhdistettynä hiilidioksidin talteenotto-, hyötykäyttö- ja varastointiteknologioihin voi johtaa jopa negatiivisiin kasvihuonekaasupäästöihin. Polttoaineiden ja muiden jalostamotuotteiden käytön aikana syntyviä kasvihuonekaasujen nettopäästöjä voidaan vähentää huomattavasti vaihtamalla raaka-aine asteittain raakaöljystä kestävyysperiaatteiden mukaiseen biomassaan ja kierrätettyyn hiilidioksidiin. Kun tällaisia polttoaineita poltetaan, ilmakehään ei tule lainkaan hiilidioksidia tai sitä tulee hyvin vähän, mikä edistää liikenteen hiilestä irtautumista erityisesti niiden liikennemuotojen osalta, joita on vaikeampi sähköistää. Investointeja ja uusia hankkeita on meneillään näillä aloilla. Esimerkkinä tästä kolme EU:n noin 80 suurimmasta jalostamosta on muutettu biojalostamoiksi, joissa raakaöljy on korvattu kokonaan kestävyysperiaatteiden mukaisella biomassalla (5). Tämä ilmastosiirtymää koskeva strategia edellyttää vähemmän taloudellisia resursseja kuin muut ratkaisut, koska itse jalostamoita ja tuotteiden logistista jakelujärjestelmää voidaan suurelta osin mukauttaa ja käyttää uudelleen.

| 4.10 | Lannoitteet
  Lannoiteteollisuus tutkii parhaillaan maakaasun korvaamista raaka-aineena vihreällä vedyllä. Eri puolilla EU:ta on meneillään useita pilottihankkeita (6), ja kun vihreää vetyä on saatavilla ja sen kustannukset on selvitetty, teollisuudenala etenee kohti täyttä hiilestä irtautumista. |
| --- | --- |

4.10

Lannoiteteollisuus tutkii parhaillaan maakaasun korvaamista raaka-aineena vihreällä vedyllä. Eri puolilla EU:ta on meneillään useita pilottihankkeita (6), ja kun vihreää vetyä on saatavilla ja sen kustannukset on selvitetty, teollisuudenala etenee kohti täyttä hiilestä irtautumista.

| 4.11 | Yhteenvetona voidaan todeta, että valmistusteollisuudella on potentiaalia hiilestä irtautumiseen energiatehokkuuden, prosessien optimoinnin ja uusiutuviin energialähteisiin siirtymisen ansiosta. Tutkimus-, kehitys- ja innovointi-investoinnit ovat tarpeen, jotta hiilineutraaliustavoite kyetään saavuttamaan vuoteen 2050 mennessä. Hiilen talteenotto- ja varastointiteknologiat (CCS) ja hiilidioksidin erotus-, käyttö- ja varastointiteknologiat (CCUS) ovat myös tärkeitä valmistusteollisuudelle, kuten sementtiteollisuudelle, jossa biomassa on energialähteenä. |
| --- | --- |

4.11

5.   Taidot ja osaaminen tulevaisuuden valmistusteollisuudessa

| 5.1 | Uudet teolliset prosessit edellyttävät väistämättä uusia työmenetelmiä. Teollisuuden ja työntekijöiden on mukautettava toimintatapojaan alalla ja keskityttävä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen valmistusprosessien ensimmäisistä vaiheista alkaen. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Valmistusteollisuuden vihreä siirtymä muuttaa tuotantoa monin tavoin, kun otetaan siekailematta käyttöön uusia tuotantoteknologioita ja hyödynnetään digitalisaatiota. Uusia taitoja sekä täydennys- ja uudelleenkoulutusta tarvitaan, jotta siirtymästä tulee oikeudenmukainen eikä ketään jätetä muiden jälkeen. Erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, että EU:n kansalaiset ja työntekijät, pk-yritykset, yhteisötalouden yritykset ja alueelliset asiantuntijat osallistuisivat aktiivisesti asuinpaikkojensa väistämättömään muutokseen. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EU:n on varmistettava, että teollisuuden työntekijät saavat tietoa uusista teknologioista ja niiden soveltamistavoista nykyisillä teollisuudenaloilla. Viranomaisten ja yritysten on työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa pyrittävä parantamaan nykyistä osaamista ja saavuttamaan hiilestä irtautumista koskevat tavoitteet. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Vihreän vedyn täysipainoinen hyödyntäminen teollisuudessa on keskeistä monille teollisuudenaloille. Todettakoon kuitenkin lisäksi, että hiilidioksidin poistoteknologioiden käyttöönotto vaikuttaa valmistusteollisuudessa ja etenkin toimitusketjussa tarvittaviin taitoihin ja osaamiseen. |
| --- | --- |

5.4

6.   EU:n toimet ja perusedellytykset

| 6.1 | EU:n oikeudellisen kehyksen ja kansallisten säännösten avulla on edistettävä teollisuuden hiilestä irtautumista. Olisi otettava huomioon, että siirtymään liittyy erilaisia mahdollisuuksia ja/tai resurssitarpeita, jotka vaihtelevat suuresti jäsenvaltioiden ja Euroopan alueiden välillä. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Oikeudenmukaisen siirtymän rahasto, jonka tarkoituksena on tukea hiili-intensiivisestä teollisuudesta erittäin riippuvaisia alueita, on myönteinen ensimmäinen askel. Rahaston soveltamisala, joka rajoittuu hiilistä, ruskohiilestä, turpeesta, öljyliuskeesta ja hiili-intensiivisestä teollisuudesta hyvin pitkälle riippuvaisiin alueisiin, on kuitenkin liian kapea. ETSK ehdottaa Euroopan parlamentin tavoin oikeudenmukaisen siirtymän rahaston määrärahojen lisäämistä huomattavasti, jotta voidaan tukea muita aloja, joihin teollisuuden hiilestä irtautuminen vaikuttaa. Lisäresurssit olisi sidottava käyttötarkoitukseen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen työpaikasta toiseen, vaihtoehtoisten laadukkaiden työpaikkojen luominen samalle seudulle sekä työntekijöiden koulutus, uudelleenkoulutus ja täydennyskoulutus. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Teollisuuden vihreä siirtymä edellyttää runsaasti hiilineutraalia energiaa ja raaka-aineita kohtuulliseen, vakaaseen ja kilpailukykyiseen hintaan. Euroopassa on tehtävä merkittäviä investointeja muun muassa energiainfrastruktuuriin, jotta on mahdollista vastata teollisuuden tarpeeseen saada suuria määriä uusiutuvaa energiaa. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | EU:n sääntelykehyksen on autettava EU:n taloutta saavuttamaan ilmastoneutraaliuden tavoite vuoteen 2050 mennessä luomalla edellytykset, joiden avulla pystytään vapauttamaan valtavia taloudellisia, teknologisia ja älyllisiä resursseja investointeihin, joita tehdään nopeasti vähähiilisiin teknologioihin, muun muassa hiilidioksidin poistotekniikoihin. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Tarvitaan säännöllisiä kannustimia, jotta voidaan kannustaa hiilidioksidin talteenoton käyttöönottamiseen valmistusteollisuudessa joko Euroopan tasolla innovaatiorahaston kautta ja jokaisessa jäsenvaltiossa, kuitenkin rikkomatta sisämarkkinoita, jotka ovat yksi EU:n kulmakivistä. Tarvitaan myös lisää EU:n aloitteita yksityisten investointien houkuttelemiseksi ja liikkeelle saamiseksi. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Euroopan tasolla on luotava strategisia liittoutumia, jotta voidaan nopeuttaa alan kehitystä ja antaa EU:lle mahdollisuus ottaa johtoasema tällä alalla. Nykyisiä valtiontukisääntöjä voitaisiin mukauttaa tätä silmällä pitäen. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Tutkimus- ja kehitystoimintaan on kiinnitettävä erityistä huomiota samoin kuin aiheesta käytävään Euroopan tason vuoropuheluun. Innovaatiorahaston on oltava ensisijainen väline näiden toimien kanavoimiseksi. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Julkisia hankintoja koskevilla politiikoilla olisi edistettävä sellaisten ympäristöystävällisten tuotteiden markkinoita, joiden tuottajat vähentävät kasvihuonekaasupäästöjä ”ruskeisiin” tuotteisiin nähden. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Ilmastohaasteeseen vastaamisessa havaittu viive ja aikapaineet merkitsevät sitä, että eurooppalaisen ohjausjakson raportointiin ja kaikille jäsenvaltioille annettaviin suosituksiin on sisällytettävä eräitä keskeisiä tulosindikaattoreita, joilla autetaan saavuttamaan teollisuuden hiilestä irtautumista koskeva tavoite. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Strategisessa ennakointiraportissa olisi tarkasteltava säännöllisesti edistymistä, lupaavimpia skenaarioita ja vaihtoehtoja sekä heikkouksia pyrkimyksissä saavuttaa ilmastotavoitteet. Tämä on yhä tärkeämpää, koska se voi tarjota suuntaviivoja kiireellisille ja suuririskisille investoinneille, mutta myös resurssien järkevälle yhdistämiselle sekä vertikaalisesti että horisontaalisesti. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Varoitusmerkit osoittavat, että toimintaedellytykset eivät ole tasapuolisia ja että on olemassa riski ”hiilivuodosta” EU:n ulkopuolisiin maihin, mikä haittaa siirtymistä hiilettömään talouteen. Tämä tuo jälleen korostetusti esiin, että on tärkeää ottaa käyttöön kilpailukykyvaikutusten arviointi riskien suodattamisen ja suuntaamisen välineenä. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Päästöpitoisuudet vaihtelevat selkeästi jäsenvaltioiden, asukaskohtaisten päästöjen, talouden alojen ja alueiden mukaan. Aikapaineiden vuoksi on pyrittävä ensisijaisesti saavuttamaan mahdollisimman nopeita ja merkittäviä tuloksia hiilestä irtautumisen edistämiseksi. Sen vuoksi olisi keskityttävä voimakkaasti metallurgiaan, kivennäisaineisiin ja kemikaaleihin sekä uusiutuvia polttoaineita tuottavaan teollisuuteen.
  Varhaisvaiheen innovaatiot ja halukkuus hyödyntää ja myydä niitä vaihtelee yritysten koon mukaan. Erittäin suurilla konserneilla on etulyöntiasema uusien tuotteiden kehittämisessä ja pk-yritykset ovat kiinnostuneempia myymään niitä. Näin ollen sekä alojen välistä että vertikaalista tietämyksen siirtoa olisi edistettävä ja helpotettava luomalla suotuisa liiketoimintaympäristö. |
| --- | --- |

6.12

Varhaisvaiheen innovaatiot ja halukkuus hyödyntää ja myydä niitä vaihtelee yritysten koon mukaan. Erittäin suurilla konserneilla on etulyöntiasema uusien tuotteiden kehittämisessä ja pk-yritykset ovat kiinnostuneempia myymään niitä. Näin ollen sekä alojen välistä että vertikaalista tietämyksen siirtoa olisi edistettävä ja helpotettava luomalla suotuisa liiketoimintaympäristö.

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  TRL: teknologisen valmiuden tasot kuvaavat sijoittumista asteikolla, jolla mitataan teknologian edistymistä tai kypsyystasoa.

1

(2)  Euroopan ympäristökeskus.

2

(3)  Yhdistetty lämmön- ja sähköntuotanto.

3

(4)  https://www.cepi.org/two-team-project-report/.

4

(5)  Gela, Venice biorefinery (eni.com) ja La Mède (https://totalenergies.com/).

5

(6)  Fertiberia on perustanut Impact Zero -lannoitetehtaan Puertollanoon Espanjaan.

6

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/59

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Energiasiirtymä ja digitalisaatio maaseutualueilla”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 486/09)

| Esittelijä: | John COMER |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Luís MIRA |

Esittelijä:

John COMER

Yhteisesittelijä:

Luís MIRA

| Täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 30.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 173/1/2 |

Täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

30.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

173/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) katsoo, ettei maaseutualueiden energiasiirtymän ja digitalisaation yhdistettyyn strategiaan ole kiinnitetty odotetulla tavalla huomiota eikä sille ole annettu riittävästi tukea. ETSK kehottaa panemaan nopeasti täytäntöön komission laatiman EU:n pitkän aikavälin maaseutuvision ja aktivoimaan sidosryhmiä EU:n maaseutusopimuksen avulla. Heikoimmassa asemassa oleviin maaseutualueisiin on kiinnitettävä erityishuomiota, jotta ketään ei jätetä jälkeen. On ratkaisevan tärkeää keskittyä energiaköyhyyteen sekä köyhyydestä kärsiviin maaseutualueisiin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on vakuuttunut Euroopan tulevan menestyksen riippuvan suurelta osin siitä, miten käsittelemme maaseutualueita pyrkien tasapainoon kaupunkialueiden kanssa. Maaseutuyhteisöjä ei tulisi asettaa epäedulliseen asemaan digitalisaation ja energian käytön vaihtoehtojen suhteen, esimerkiksi kun yksityisautoja joudutaan käyttämään julkisen liikenteen puuttumisen vuoksi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Paikallisyhteisöjen roolia on hyödynnettävä, jotta voidaan saavuttaa oikeudenmukainen energiasiirtymä yhdistettynä yhteisön kehittämiseen perustamalla ja laajentamalla uusiutuvan energian yhteisöjä ja kansalaisten energiayhteisöjä, joissa kansalaiset, paikallisviranomaiset ja pk-yritykset tekevät vapaaehtoisesti yhteistyötä sosiaalisten ja taloudellisten hyötyjen edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaa tehostamaan seuraavia toimenpiteitä ja välineitä:






  — | Uusiutuvaa energiaa koskeva politiikka: Nykyistä uusiutuvan energian politiikkaa ohjaa ensisijaisesti tarve lisätä kapasiteettia sen sijaan, että lisättäisiin synergioita maaseutuyhteisöjen hyvinvoinnin parantamiseksi. Uusiutuvan energian kapasiteetin maksimointi on olennaisen tärkeää, ja yhtä tärkeää on kaikkien maaseudun kehittämiseen liittyvien osatekijöiden kvantifiointi ja toteuttaminen. |
| --- | --- | --- |

1.4

—

Uusiutuvaa energiaa koskeva politiikka: Nykyistä uusiutuvan energian politiikkaa ohjaa ensisijaisesti tarve lisätä kapasiteettia sen sijaan, että lisättäisiin synergioita maaseutuyhteisöjen hyvinvoinnin parantamiseksi. Uusiutuvan energian kapasiteetin maksimointi on olennaisen tärkeää, ja yhtä tärkeää on kaikkien maaseudun kehittämiseen liittyvien osatekijöiden kvantifiointi ja toteuttaminen.

| — | Tarjouskilpailupolitiikka: Nykyinen uusiutuvan energian tuotantolaitoksia koskeva tarjouskilpailupolitiikka ei hyödytä maaseutuyhteisöjä, koska siinä keskitytään ensisijaisesti kustannusten vähentämiseen maaseudun asukkaiden sosioekonomisten tarpeiden sijaan. Kaikki uusiutuvan energian tuotantolaitokset olisi pyrittävä perustamaan mahdollisimman kustannustehokkaasti, ja niiden olisi vastattava tarkoituksenmukaisella tavalla maaseutuyhteisöjen ja maaseudun asukkaiden sosioekonomisiin tarpeisiin. |
| --- | --- |

—

Tarjouskilpailupolitiikka: Nykyinen uusiutuvan energian tuotantolaitoksia koskeva tarjouskilpailupolitiikka ei hyödytä maaseutuyhteisöjä, koska siinä keskitytään ensisijaisesti kustannusten vähentämiseen maaseudun asukkaiden sosioekonomisten tarpeiden sijaan. Kaikki uusiutuvan energian tuotantolaitokset olisi pyrittävä perustamaan mahdollisimman kustannustehokkaasti, ja niiden olisi vastattava tarkoituksenmukaisella tavalla maaseutuyhteisöjen ja maaseudun asukkaiden sosioekonomisiin tarpeisiin.

| — | Sähkön varastointi: Sähkön varastointisektorin pitää kasvaa. Yksi keskeisistä haasteista on sähkön toimitusvarmuuden kausiluonteisuus. Akkuvarastointi ja älykäs sähköistäminen yhdessä kysyntäjoustojen kanssa auttavat tämän osalta. Varatoimenpiteenä tarvitaan vihreän vedyn varastointia. |
| --- | --- |

—

Sähkön varastointi: Sähkön varastointisektorin pitää kasvaa. Yksi keskeisistä haasteista on sähkön toimitusvarmuuden kausiluonteisuus. Akkuvarastointi ja älykäs sähköistäminen yhdessä kysyntäjoustojen kanssa auttavat tämän osalta. Varatoimenpiteenä tarvitaan vihreän vedyn varastointia.

| — | Erityinen rahoitus sitomalla varoja kansallisista elpymis- ja palautumissuunnitelmista varmistaen näin se, että varat käytetään maaseutualueilla. |
| --- | --- |

—

Erityinen rahoitus sitomalla varoja kansallisista elpymis- ja palautumissuunnitelmista varmistaen näin se, että varat käytetään maaseutualueilla.

| 1.5 | ETSK kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen maaseudun digitalisointia koskevasta säädöksestä (Digital Rural Act) EU:n digitaalistrategian kolmanneksi osaksi digimarkkinasäädöksen ja digipalvelusäädöksen rinnalle. Digitalisaatio avaa uusia mahdollisuuksia erityisesti nuorille ja muuttaa näin väestönkehityssuuntauksia, kun ihmisillä on mahdollisuus työskennellä kotoa ja maaseudun etäpisteistä käsin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK tähdentää, että nopeat internetyhteydet on varmistettava kaikilla alueilla, myös harvaan asutuilla alueilla, jotta EU:n tai kansallisen tason elpymis- ja palautumissuunnitelmat voisivat hyötyä täysimääräisesti maaseutualueiden panoksesta. ETSK kehottaa hallituksia joko parantamaan yksityisten toimijoiden taloudellisia edellytyksiä tarjota kyseistä palvelua tai käyttämään valtionyhtiötä palvelun tarjoamiseen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että viranomaisten ja palveluntarjoajien on kehitettävä käyttäjäystävällisiä ja erityisesti maaseudun elämäntapoihin ja toimintoihin soveltuvia sovelluksia. Näiden teknologioiden käyttö esimerkiksi pienentää maatalouden hiilijalanjälkeä (täsmäviljely) ja auttaa parantamaan syrjäisten alueiden saavutettavuutta (droonit). Jos yksityinen sektori ei pysty tarjoamaan näitä ratkaisuja, julkisen sektorin on tehtävä se. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK korostaa, että eri-ikäisille maaseudulla asuville käyttäjille on tarjottava mahdollisuus asianmukaiseen koulutukseen ja taitojen parantamiseen tämän uuden digitaaliteknologian käyttämiseksi. Epäsuotuisilla alueilla on varmistettava osallisuus myös niin, että tarvittavat laitteet ovat saatavilla joko yhteiskäytön tai niiden ostamiseen myönnettävän valtiontuen kautta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK toteaa digitaaliteknologian käyttöönoton olevan tarpeen maaseutualueilla energiasiirtymän tukemiseksi. Maaseudun energiajärjestelmän on oltava hajautettu, mikä merkitsee valtavaa tarvetta lisätä ja parantaa yhteenliitettävyyttä. Yhteenliitettävyys puolestaan edellyttää digitaaliteknologian käyttöönottoa tarjonnan ja kysynnän yhteensovittamiseksi sekä tehokkaiden energiavirtojen varmistamiseksi. Maaseudulla käytetyn digitaaliteknologian tulee olla erittäin energiatehokasta alhaisemman käyttöasteen ja väestötiheyden vuoksi. Maaseutualueilla vaaditaan vähän energiaa kuluttavia tietotekniikkayhteyksiä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK korostaa, että oikeudenmukainen energiasiirtymä maaseutualueilla on keskeistä oikeudenmukaisessa siirtymisessä ilmastoneutraaliin, kestävään ja vauraaseen Euroopan unioniin alueellisen toimintasuunnitelman 2030 mukaisesti, sillä 30 prosenttia EU:n väestöstä asuu maaseutualueilla. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Komissio on ehdottanut, että 20 prosenttia NextGenerationEU-välineestä suunnataan digitaalisiin investointeihin. ETSK suosittaa kaikkien jäsenvaltioiden käyttävän vähintään 10 prosenttia näistä varoista maaseudun digitalisoimiseen välttäen kuitenkin tarpeetonta byrokratiaa. |
| --- | --- |

1.11

2.   Energiasiirtymä maaseutualueilla

Johdanto

| 2.1 | Tutkijat ovat yleisesti sitä mieltä, että ihmiskunnan vaikutus maailmanlaajuiseen ilmastonmuutokseen on todennäköisimmin peräisin fossiilisten polttoaineiden polttamisesta aiheutuvista hiilidioksidipäästöistä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ilmastotieteilijä Michael Mann toteaa uudessa kirjassaan The New Climate War, että planeettamme lämpötila on vaaravyöhykkeellä, mutta emme ole vielä ryhtyneet tarvittaviin toimiin kaikkien aikojen suurimman maailmanlaajuisen kriisin torjumiseksi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Paikoittain ilmastonmuutos on käynyt jo vaaralliseksi merenpinnan nousun takia. Venetsiassa ja Miamissa on tässä suhteessa huomattavia haasteita. Amazonin alueella on hävitetty massiivisesti metsiä, ja ilmastonmuutos on aiheuttanut kuivuutta. Arktisen jäätikön odotettua nopeampi sulaminen on erittäin huolestuttavaa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kaikkien sidosryhmien on toimittava maailmanlaajuisesti, jotta voidaan välittömästi torjua ilmastonmuutosta ottamalla käyttöön hillitsemis- ja sopeutumistoimia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Fossiilisten polttoaineiden käytön nopea vähentäminen tulee asettaa etusijalle. |
| --- | --- |

2.4

Maaseutualueet

| 2.5 | Maaseutualueilla asuu 130 miljoonaa ihmistä eli 30 prosenttia EU:n väestöstä. Maaseutualueet ovat monimuotoisia, ja niihin vaikuttaa suuresti niiden sijainti. Erityisesti monilla alueilla Etelä-Euroopassa ilmastonmuutos lisää asteittain vedenpuutetta, pahentaa tulvia sekä lisää maastopalojen voimakkuutta ja esiintymistiheyttä. Pohjois-Euroopassa lisääntyneet sademäärät ja myrskyt voivat aiheuttaa ja tulevat aiheuttamaan merkittävää ja kallista vahinkoa infrastruktuurille. Korkeammat lämpötilat nopeuttavat veden kiertokulkua ja lisäävät vakavien myrskyjen esiintymistiheyttä. Nämä olosuhteet osoittavat, että maaseutualueilla tarvitaan mahdollisimman nopeaa energiasiirtymää ja digitalisaatiota. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Maaseudun energiasiirtymään ei ole kiinnitetty huomiota odotetulla tavalla. Tämä on yllättävää, koska uusiutuvan energian tuottamiseen tarvittavat resurssit ovat läheisesti yhteydessä maaseutualueisiin. Suurin osa uusiutuvan energian infrastruktuurista, esimerkiksi tuuliturbiinit, aurinkovoimalat ja biokaasulaitokset, sijaitsevat maaseudulla. Siirtoverkot ovat myös osa maaseutumaisemaa. Monet maaseudun asukkaat kokevat, että nämä rakenteet on sälytetty heidän huolekseen ja että ne hyödyttävät enemmän kaupunkialueita. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Maaseutualueilla on erilaisia ja toisistaan poikkeavia tarpeita, jotka riippuvat niiden sijainnista. Maaseutualueet voidaan luokitella seuraavasti:






  — | 60 km:n säteellä kaupungista, työmatkaliikennealueella sijaitsevat maaseutualueet, joiden kehitys on yhteydessä kaupunkiin. |
| --- | --- | --- |

2.7

—

60 km:n säteellä kaupungista, työmatkaliikennealueella sijaitsevat maaseutualueet, joiden kehitys on yhteydessä kaupunkiin.

| — | Kaupunkien työmarkkinoiden ulkopuoliset maaseutualueet, joilla on tavara- ja ympäristöpalveluvirtoja sekä muuta taloudellista toimintaa alueella ja sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

—

Kaupunkien työmarkkinoiden ulkopuoliset maaseutualueet, joilla on tavara- ja ympäristöpalveluvirtoja sekä muuta taloudellista toimintaa alueella ja sen ulkopuolella.

| — | Syrjäiset maaseutualueet, joilla paikallinen talous on pitkälti riippuvaista alkutuotannon, kuten maataloustuotteiden, viennistä. Erityisesti nämä alueet ovat hajanaisesti asuttuja, ja julkiset palvelut ovat heikkoja. |
| --- | --- |

—

Syrjäiset maaseutualueet, joilla paikallinen talous on pitkälti riippuvaista alkutuotannon, kuten maataloustuotteiden, viennistä. Erityisesti nämä alueet ovat hajanaisesti asuttuja, ja julkiset palvelut ovat heikkoja.

| 2.8 | Näillä eri maaseutualueilla on monia erilaisia haasteita energiasiirtymän toteuttamisessa, mikä osoittaa oikeudenmukaisen siirtymän tärkeyden halutun tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Monet maaseutualueet ovat fyysisesti eristyksissä, taloudellisesti yksipuolisia ja harvaan asuttuja. Monissa tapauksissa alhaiset tulot ja väestön ikääntyminen lisäävät maaseutuyhteisöjen haavoittuvuutta. Syrjäisillä maaseutualueilla yksin asuvat ihmiset, joilla on vähän sosiaalista kanssakäymistä, aiheuttavat valtavia ongelmia energiasiirtymän toteuttamisessa. Energiaköyhyys on merkittävä ongelma näillä alueilla. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Älykkäiden mittareiden käyttöönotto on olennainen osa maaseudun energiasiirtymää, mutta toistaiseksi näyttää siltä, että se on ollut maaseutualueilla melko hidasta. On myös varmistettava, että pienituloiset kotitaloudet ja henkilöt, joilla on puutteelliset tietotekniikkataidot, voivat hyödyntää älykkäitä mittareita parhaalla mahdollisella tavalla osana oikeudenmukaista energiasiirtymää, jossa ketään ei jätetä jälkeen. Elpymis- ja palautumistukivälineestä on osoitettu 25 miljardia euroa tukemaan digitaalisia taitoja ja koulutusta. Jäsenvaltioiden on osoitettava riittävä osuus tästä rahoituksesta maaseudun asukkaiden digitaalisten taitojen ja digitaalisen lukutaidon parantamiseen. Osissa Eurooppaa ei ole internetyhteyttä, ja tämä kestämätön tilanne tulee korjata mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | ETSK on painottanut lausunnossaan Kohti maaseudun ja kaupunkien kestävää kehitystä koskevaa kokonaisvaltaista strategiaa (1), että maatalous-, elintarvike- ja maaseutupolitiikan on oltava yhteydessä ilmastonmuutos- ja biodiversiteettipolitiikkoihin. Maatalouden monitoiminnallisuus on yhtä tärkeää kuin maatalouden ulkopuolisten toimintojen edistäminen, kuten yritysten perustaminen puhtaan energian palvelujen alalle työllistymismahdollisuuksien luomiseksi. Sähköisen kaupankäynnin mahdollisuuksia tulee tutkia. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Tiedonantoon EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio (2) sisältyy maaseutusopimus, jonka tavoitteena on muun muassa edistää alueellista yhteenkuuluvuutta ja luoda uusia mahdollisuuksia innovatiivisten yritysten houkuttelemiseksi. Tämän vision toteuttaminen helpottaisi merkittävästi oikeudenmukaista energiasiirtymää maaseutualueilla. ETSK on antanut myönteisen arvion tästä lähestymistavasta lausunnossaan EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio (3). |
| --- | --- |

2.12

Liikenne

| 2.13 | Maaseudun liikennetarjonta on keskeinen ongelma, koska julkista liikennettä on vähän, asutus on harvaa, ja etäisyydet kauppojen ja palvelujen ääreen ovat pitkät. Lisäksi kaupunkikeskuksissa työskentelevillä maaseudun asukkailla on usein pitkät työmatkat työpaikoilleen. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Tarvitaan paikallista ja kansallista suunnittelua multimodaalisen liikennejärjestelmän luomiseksi, jotta voidaan siirtyä uusiutuvaan energiaan. Tällaisen järjestelmän on tarjottava valinnanvaraa ja vaihtoehtoja sekä henkilö- että tavaraliikenteessä. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Maaseutualueiden tavaraliikenteeseen on kiinnitettävä erityistä huomiota energiasiirtymässä. Esimerkiksi maataloustarvikkeiden toimitusten ja maatilojen tuotannon keräämisen on oltava tärkeä osa energiasiirtymän suunnittelua. Tavoitteena on oltava sähkö- ja vetykäyttöiset raskaat tavarankuljetusajoneuvot. Kestävät biopolttoaineet ja hybridiajoneuvot voisivat auttaa vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Verkko-ostosten huomattava kasvu erityisesti maaseutualueilla osoittaa jakeluautojen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen merkityksen. Sähköpakettiautot sopisivat tähän tarkoitukseen, kunhan asianmukainen latausinfrastruktuuri on käytössä. Lähettiyritysten on myös rahoitettava sähköpakettiautojen hankintaa. Välitön tavoite on aloittaa päästöjen vähentäminen kaikin mahdollisin tavoin. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Etusijalle on asetettava julkisen liikenteen tarjonnan parantaminen maaseutualueilla, mikä mahdollistaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen ja sosiaalisen osallistamisen ja varmistaa maaseudun kehittämismahdollisuudet. Maaseudun julkista liikennettä on pidettävä julkisena hyödykkeenä energiasiirtymän yhteydessä, joten tarvitaan julkista rahoitusta, jotta voidaan edistää ja helpottaa kestävää julkista liikennettä. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Yksityisautoja pidetään välttämättömänä maaseutuliikenteessä, sillä maaseudulla asuminen olisi käytännössä mahdotonta ilman niitä. Ensisijaisesti on autettava ja kannustettava maaseudun asukkaita vähentämään mahdollisuuksien mukaan yksityisautojen käyttöä ja siirtymään mahdollisimman pian vähäpäästöisiin ajoneuvoihin. Sähköajoneuvojen hankinnan edistämiseen tarkoitetun taloudellisen tuen on oltava keskeinen tavoite maaseutualueiden energiasiirtymässä. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Akkuvarastointi on tehokas keino tasoittaa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön nettokysyntäkäyrää. Sähköajoneuvojen laajamittainen käyttö voisi auttaa tässä. Kun sähköajoneuvot voivat lähettää sähköä takaisin verkkoon, sähkövetoinen kalusto voi toimia akkuvarastona muiden akkuvarastojen lisäksi. Kuluttajille tulee olla taloudellisesti kannattavaa palauttaa energiaa sähköajoneuvoista sähköverkkoon, kuten todetaan ETSK:n lausunnossa vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa koskevasta asetuksesta (4). |
| --- | --- |

2.19

Matkailu

| 2.20 | Maaseutualueet ovat usein riippuvaisia matkailusta merkittävänä tulonlähteenä. Maaseutualueilla onkin oltava asianmukainen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri matkailualan tukemiseksi samalla kun vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä. Autovuokraamoja on kannustettava siirtymään vähäpäästöisiin ajoneuvoihin, mieluiten sähköajoneuvoihin. Maaseutualueiden energiasiirtymä edellyttää toimia matkailusta saatavien tulojen lisäämiseksi. |
| --- | --- |

2.20

Uusiutuvista energianlähteistä tuotettu sähkö

| 2.21 | Uusiutuvista energialähteistä, kuten tuuli- ja aurinkoenergiasta ja biokaasusta, tuotettu sähkö on tärkeä osa maaseutumaisemaa. Jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisen tulee edistää ja suojella tuottajakuluttajien etuja sekä kannustaa investoimaan uusiutuvan energian infrastruktuureihin. Mahdollisuus myydä tuotettua energiaa kansalliseen verkkoon on otettava käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa. Tuottajakuluttajien tuottaman uusiutuvan energian ja kulutetun energian välillä on oltava asianmukaiset korvausjärjestelmät, jotta voidaan varmistaa maaseutualueiden energiaomavaraisuus. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | Uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön keskitettyä hankintaa koskevista huutokaupoista on tullut yhä yleisempiä. Ne ovat monissa tapauksissa mahdollistaneet tuuli- ja aurinkovoimalaitosten rakennuskustannusten alentamisen. Yleisesti ottaen sähköntuotannon kehittäminen maaseudulla on yhteydessä pääasiassa energia-alan hiilestä irtautumiseen, eikä sillä ole synergiaa maaseudun kehittämistavoitteiden kanssa. Maaseudun asukkaat vastustavat usein tällaista kehitystä, sillä he odottavat siltä vain vähäistä hyötyä paikallisyhteisöille. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | Osuuskuntien ja muiden paikallisesti toimivien organisaatioiden on osallistuttava uusiutuvan sähkön tuotantolaitosten sijaintipaikkojen valintaan sekä maa- että rannikkoalueilla. Paikallisyhteisöjen on oltava osakkaina ja saatava paikallista hyötyä näistä laitoksista. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | Tällaisissa suurhankkeissa uusiutuvan energian kehittäminen on yhteydessä pääasiassa energia-alan hiilestä irtautumiseen, eikä niissä keskitytä maaseudun kehittämiseen. Osuuskuntien ja paikallisväestön hoitamat pienet tuulipuistot, pienet aurinkovoimalat ja anaerobiset mädätyslaitokset voidaan suunnata paremmin maaseudun kehittämiseen sekä maaseutuyhteisöjen sosiaaliseen ja taloudelliseen osallistamiseen. Näiden kahden järjestelmän välillä on löydettävä tasapaino. Uusiutuvan energian yhteisöt ja kansalaisten energiayhteisöt yhdessä yhteisön kehittämisen kanssa tarjoavat keinon oikeudenmukaisen energiasiirtymän saavuttamiseen. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | Ruotsin maaseudulla tehdyssä tapaustutkimuksessa (Ejdemo ja Söderholm, 2015) todettiin, että yhteisön etuusjärjestelmien puuttuessa työllistymismahdollisuudet olivat hyvin heikot maaseudun kehittämisen yhteydessä. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | Kansalaisten energiayhteisö on oikeudellinen yksikkö, joka kokoaa yhteen loppukäyttäjinä olevia kansalaisia, pk-yrityksiä ja paikallisviranomaisia tekemään yhteistyötä uusiutuvan energian tuotannossa. Yhtenä esimerkkinä on Feldheimin kunta (Berliinin lounaisosassa sijaitseva pieni kylä), josta on tullut energiaomavarainen. Kylän ihmiset ovat asentaneet takapihoilleen tuuliturbiineja ja luoneet riippumattoman verkon. Asukkaat maksavat sähköstä vähimmäishinnan. Biokaasulaitoksen perustamisen ansiosta kylä on pystynyt perustamaan kaukolämpöverkon. Tämä on oiva esimerkki toimivasta uusiutuvan energian yhteisöstä. Se osoittaa myös, että alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa on ratkaiseva maaseutualueiden tulevaisuuden kannalta (5). |
| --- | --- |

2.26

| 2.27 | Kysyntäjousto siirtää sähkönkulutuksen ajanjaksoihin, jolloin järjestelmä pystyy selviytymään kysynnästä. Sähkön nettokysyntäkäyrää on tasoitettava huippukysynnän aikana, jotta vältetään käyttökatkot vihreän sähkön kasvavan tuotannon aikana. Akkuvarastointi, vesivoiman varastointi ja älykäs sähköistäminen mahdollistavat joustavuuden nettokysyntäkäyrän tasoittamisessa. |
| --- | --- |

2.27

| 2.28 | Irlannin parlamentin jäsenille Dublinissa puhunut energia-asioista vastaava komission jäsen Kadri Simson kertoi Ukrainan sodan pakottaneen Brysseliä etenemään nopeammin Venäjän polttoaineiden tuonnin lopettamisessa. Hän totesi, että vielä sovittavien ehdotusten mukaan EU:n pyrkii saamaan 45 prosenttia energian tarpeestaan uusiutuvista energialähteistä vuoteen 2030 mennessä. Tämä merkitsee lisäystä nykyisestä 32 prosentin tavoitteesta ja yli kaksinkertaistaa vuoden 2020 22 prosentin osuuden. ETSK kannattaa tätä uutta tavoitetta, mutta varoittaa sen olevan saavutettavissa vain vauhdittamalla uusia ja suurempia investointeja maaseudun energiasiirtymään. |
| --- | --- |

2.28

| 2.29 | Tuulta ei aina ole, joten varajärjestelmä on tarpeen. Vihreällä vedyllä voidaan vastata vaihtelevaan sähkönkysyntään, ja sitä voidaan varastoida niin kauan kuin on tarpeen. |
| --- | --- |

2.29

Maatalous

| 2.30 | Maataloustoiminta on keskeistä useimpien maaseutualueiden kehitykselle ja hyvinvoinnille. Tällä maaseudun elinkeinoalalla on valtavia haasteita energiasiirtymässä. |
| --- | --- |

2.30

| 2.31 | Maatalouskoneiden hiilijalanjäljen pienentämiseksi ei ole tehty paljonkaan työtä. |
| --- | --- |

2.31

| 2.32 | Vaikuttaa siltä, että lähitulevaisuudessa kestävien biopolttoaineiden käyttö tarjoaa parhaan mahdollisuuden vähentää päästöjä, sillä olemassa olevia koneita voitaisiin käyttää tätä tarkoitusta varten muutettuina. |
| --- | --- |

2.32

| 2.33 | Kestävät biopolttoaineet eivät ole halpoja valmistaa, ja niiden hinta voi olla yli kaksinkertainen dieselin hintaan verrattuna. Hinnat saattavat laskea hieman tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

2.33

| 2.34 | Kun tulevaisuudessa sähkökäyttöisiä maatalouskoneita on saatavilla laajemmin, päästöjä voidaan vähentää merkittävästi. |
| --- | --- |

2.34

| 2.35 | Maataloustoiminta ei tuota yleensä paljoakaan voittoa, joten sähkökäyttöisiin koneisiin siirtymisen pääomakustannuksia olisi erittäin vaikea rahoittaa. Sähkö- tai vetykäyttöisiin koneisiin siirtymisen rahoittamista koskevan ongelman ratkaiseminen on tärkeä kysymys maaseudun energiasiirtymässä. |
| --- | --- |

2.35

| 2.36 | Aurinkopaneelien käyttö maatilan rakennuksissa antaisi maataloustuottajille mahdollisuuden käyttää vihreää sähköä, ja koska maatalous on suuri sähkön käyttäjä, tämä olisi suuri etu energiasiirtymässä. Mahdollinen ylijäämä voitaisiin myydä takaisin verkkoon. |
| --- | --- |

2.36

| 2.37 | Täsmäviljely on datavetoinen toimintamalli maatilojen hoidossa. Sillä voidaan parantaa tuotantoa ja satoja sekä pienentää maatalouden hiilijalanjälkeä. Tämä on mahdollista, koska traktoreita varten on kehitetty digitaaliteknologiaa kaukohavainto-, GPS- ja satelliittiohjausjärjestelmineen. Kaikki tämä on tärkeää maatalouden energiasiirtymän kannalta, niin kuin myös investointi-, koulutus- ja täydennyskoulutusvaatimukset. |
| --- | --- |

2.37

| 2.38 | Maataloustuottajilla voi olla mahdollisuus myydä ylijäämäsähköä verkkoon, sillä maidontuottajilla ja karjankasvattajilla on paljon kattopinta-alaa maatiloillaan. Osa maataloustuottajista voi osallistua kumppaneina biomassalaitosten perustamiseen ja myydä kaasua kaasuverkkoon. Hakkuujätteen käyttö biomassalaitoksissa on tärkeää metsänhoidon helpottamiseksi alueilla, missä tällaista materiaalia on saatavilla. |
| --- | --- |

2.38

| 2.39 | Ukrainan sodan seurausten vuoksi on tarkasteltava uudelleen EU:n elintarviketurvaa. Maata on käytettävä ensisijaisesti ruoantuotantoon. Aurinkopaneelien asennus teollisessa mittakaavassa ja biomassan tuottaminen eivät saa kilpailla sen kanssa, vaan niiden tulee olla ennemminkin täydentäviä toimintoja. |
| --- | --- |

2.39

Biometaani

| 2.40 | Biometaani on biokaasu, josta on poistettu hiilidioksidi, rikkivety ja vesi, minkä jälkeen se voidaan syöttää suoraan kaasuverkkoon tai sitä voidaan käyttää kaasukäyttöisessä ajoneuvossa. |
| --- | --- |

2.40

| 2.41 | Anaerobiset mädätyslaitokset on perustettava sinne, missä on saatavilla lähellä riittävästi lietettä. Lisäksi voidaan käyttää ylimääräistä nurmi- ja maissisäilörehua edellyttäen, että se ei ole ristiriidassa elintarvike- ja rehutuotannon kanssa. |
| --- | --- |

2.41

| 2.42 | Tarvitaan lisätutkimuksia anaerobisten mädätyslaitosten tehokkuuden parantamiseksi ja prosessiin liittyvien kustannusten vähentämiseksi. |
| --- | --- |

2.42

| 2.43 | Anaerobisten mädätyslaitosten käyttöä on edistettävä ja rahoitettava osana maaseutualueiden energiasiirtymää. |
| --- | --- |

2.43

| 2.44 | Bioenergiaa voidaan käyttää lämmön tai sähkön tuottamiseen. Biomassalla on keskeinen rooli uusiutuvasta energiasta tuotetun sähkön tuotannossa. |
| --- | --- |

2.44

Maaseutuasutus

| 2.45 | Monet maaseudun kotitaloudet voivat ottaa käyttöön mikrotuotantoteknologiaa, muun muassa aurinkopaneeleja ja pieniä tuuliturbiineja, joiden ylijäämäsähköä ne voivat myydä takaisin verkkoon. |
| --- | --- |

2.45

| 2.46 | Pienituloiset kotitaloudet tarvitsevat taloudellista tukea mikrotuotantolaitosten asentamiseen. Tämä edistäisi huomattavasti energiasiirtymää maaseudun kotitalouksissa. |
| --- | --- |

2.46

| 2.47 | Maaseudulla talot ovat yleensä huonommin eristettyjä ja vähemmän energiatehokkaita kuin kaupungeissa. Monet talot ovat maaseudulla erillisiä taloja, jotka ovat alttiina säälle. |
| --- | --- |

2.47

| 2.48 | Energiasiirtymän osana tarvitaan merkittävä investointiohjelma maaseutualueiden asuntojen peruskorjauksiin eristyksen ja energiatehokkuuden parantamiseksi. Tällainen investointi on huomattava edistysaskel energiankulutuksen vähentämisessä ja hiilestä irtautumisessa asuntojen lämmittämisessä maaseutualueilla. Tukiohjelmaa tarvitaan, sillä suurten peruskorjausten pääomakustannukset ovat erittäin korkeat. Pienituloiset ja polttoaineköyhyydestä kärsivät kotitaloudet tarvitsevat erityistä apua tällaisen siirtymän toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.48

3.   Digitalisaatio maaseutualueilla

| 3.1 | Euroopan komissio esitti vuonna 2021 visionsa Euroopan digitaaliselle siirtymälle vuoteen 2030 mennessä. Se korosti ennen kaikkea digimarkkinasäädöksen ja digipalvelusäädöksen tarvetta, jotta voitaisiin varmistaa turvallisempi digiympäristö, missä käyttäjien perusoikeuksia suojellaan, ja luoda tasapuoliset toimintaedellytykset eurooppalaisille yrityksille digitaalisessa maailmassa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Maailman kasvavan väestön ruokkimiseksi mahdollisimman vähäisin ympäristövaikutuksin ja hiilineutraaliutta edistävällä tavalla maaseutualueilla tarvitaan digitaalista ja teknologista infrastruktuuria, jolla helpotetaan maatalouden resurssien tehokasta ja täsmällistä käyttöä. Vaikka 30 prosenttia Euroopan väestöstä asuu maaseutualueilla ja maaseudun osuus 27 jäsenvaltion alueesta on 80 prosenttia, digitalisaatiossa on maaseutualueilla suurempia vaikeuksia, jotka vaarantavat Euroopan digitaaliset tavoitteet, jos niihin ei puututa. EU:n lainsäädäntökehys maaseudun digitalisointia koskevaa säädöstä varten mahdollistaisi näiden ongelmien ratkaisemisen seuraavin tavoin:






  — | Varmistetaan laajakaistaverkon yhdenvertainen kattavuus kaikilla Euroopan alueilla. Tällä hetkellä kattavuus on hyvä suurissa kaupunkikeskuksissa ja heikko maaseutualueilla. Digitalisaatiotavoitteiden saavuttamiseksi tähän ongelmaan on puututtava kiireellisesti, jotta alueiden välille ei synny vieläkin suurempaa kuilua. |
| --- | --- | --- |

3.2

—

Varmistetaan laajakaistaverkon yhdenvertainen kattavuus kaikilla Euroopan alueilla. Tällä hetkellä kattavuus on hyvä suurissa kaupunkikeskuksissa ja heikko maaseutualueilla. Digitalisaatiotavoitteiden saavuttamiseksi tähän ongelmaan on puututtava kiireellisesti, jotta alueiden välille ei synny vieläkin suurempaa kuilua.

| — | Infrastruktuuri: varmistetaan yksityiset investoinnit viimeisen kilometrin infrastruktuurin kehittämiseen ottaen huomioon muut kuin taloudelliset hyödyt, kuten sosioekonomiset ulkoisvaikutukset. |
| --- | --- |

—

Infrastruktuuri: varmistetaan yksityiset investoinnit viimeisen kilometrin infrastruktuurin kehittämiseen ottaen huomioon muut kuin taloudelliset hyödyt, kuten sosioekonomiset ulkoisvaikutukset.

| — | Valmiuksien kehittäminen: parannetaan maaseutualueilla asuvien ihmisten digitaalista lukutaitoa. |
| --- | --- |

—

Valmiuksien kehittäminen: parannetaan maaseutualueilla asuvien ihmisten digitaalista lukutaitoa.

| — | Soveltuvuus: edistetään sellaisten sovellusten kehittämistä, jotka vastaavat maatalous- ja maaseutuyhteisön tarpeita. Nämä yhteisöt käyttävät vain vähän kaupunkiympäristöön suunniteltuja digitaalisia palveluja. |
| --- | --- |

—

Soveltuvuus: edistetään sellaisten sovellusten kehittämistä, jotka vastaavat maatalous- ja maaseutuyhteisön tarpeita. Nämä yhteisöt käyttävät vain vähän kaupunkiympäristöön suunniteltuja digitaalisia palveluja.

| 3.3 | Euroopan komission lainsäädäntömekanismina maaseudun digitalisointia koskevassa säädöksessä vahvistetaan, samaan tapaan kuin digimarkkinasäädöksessä ja digipalvelusäädöksessä, joukko sääntöjä, velvoitteita ja vastuita. Sillä pyritään varmistamaan, että Euroopan maaseutualueet voivat hyötyä aloitteista, välineistä ja käyttömahdollisuuksista, jotka alueiden alhaisen väestötiheyden vuoksi ovat muutoin taloudellisesti epäedullisia yksityisille investoinneille. Tällä tavoin maaseudun digitalisointia koskevalla säädöksellä varmistetaan digitalisaation toteutuminen maaseutualueilla, missä sen tarve on kääntäen verrannollinen saatuun taloudelliseen tuottoon. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Maaseudun digitalisointia koskevaa säädös on tärkeä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, Pellolta pöytään -strategian ja vuoteen 2050 ulottuvan Euroopan hiilineutraaliustavoitteen kannalta, sillä siirtyminen oikeudenmukaiseen, terveelliseen ja ympäristöystävälliseen elintarvikejärjestelmään on mahdollista vain maatalouden ja maaseudun saatavilla ja käytettävissä olevan teknologian ja digitalisaation avulla. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kuten asiakokonaisuuteen INT/943 kuuluvassa lausunnossa Osallistava, turvallinen ja luotettava digitalisaatio kaikille (6) todetaan, digitalisaation merkitystä ei pidä aliarvioida, sillä se voi ”tukea liikkuvuuden lisäämistä työmarkkinoilla, parantaa tuottavuutta ja joustavuutta työpaikoilla ja mahdollistaa työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen, kun työntekijät tekevät etätyötä kotoaan, kuten covid-19-pandemian aikana on käynyt”. Tämä edellyttää digitaalisten taitojen kattavaa kokonaisuutta riippumatta siitä, asuvatko työntekijät kaupunki- vai maaseutualueilla. Syrjäseuduilla on kuitenkin erilaisia lisäesteitä. ETSK kehottaakin laatimaan erityisen digitaalisia taitoja koskevan ohjelman maaseutualueilla asuvien unionin kansalaisten tukemiseksi. Tämän lähestymistavan tulisi olla keskeisessä asemassa maaseudun digitalisointia koskevassa säädöksessä, ja sen pitäisi auttaa sekä digitaalisen kuilun umpeenkuromisessa että yhteiskunnan digitalisaatiosta saatavien etujen hyödyntämisessä. |
| --- | --- |

3.5

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta Kohti maaseudun ja kaupunkien kestävää kehitystä koskevaa kokonaisvaltaista strategiaa (EUVL C 105, 4.3.2022, s 49).

1

(2)  COM(2021) 345.

2

(3)  ETSK:n lausunto ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio” (EUVL C 290, 29.7.2022, s. 137).

3

(4)  ETSK:n lausunto vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa koskevasta asetuksesta (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 138).

4

(5)  ERP WORKSHOP REPORT Workshop 21.

5

(6)  ETSK:n lausunto aiheesta Osallistava, turvallinen ja luotettava digitalisaatio kaikille (EUVL C 374, 16.9.2021, s. 11).

6

Osallistava, turvallinen ja luotettava digitalisaatio kaikille

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/67

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Julkiset investoinnit energiainfrastruktuuriin ilmasto-ongelmien osaratkaisuna”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 486/10)

| Esittelijä: | Thomas KATTNIG |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Lutz RIBBE |

Esittelijä:

Thomas KATTNIG

Yhteisesittelijä:

Lutz RIBBE

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 7.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 162/7/8 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

7.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

162/7/8

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Ilmastokriisin seuraukset vaikuttavat voimakkaasti Eurooppaan ja koko maailmaan. Vaikka mahdollisuudet sopeutua ilmastonmuutokseen tehokkaasti ovat viime vuosina lisääntyneet, asiantuntijat muistuttavat riittämättömästä rahoituksen hankinnasta, kansalaisten ja yksityisen sektorin liian vähäisestä osallistumisesta ja poliittisen johtajuuden puutteesta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Jotta kasvavaan sähkönkysyntään pystytään vastaamaan ja ilmastotavoitteet voidaan saavuttaa, sähköverkkoinvestoinnit on kaksinkertaistettava 55 miljardiin euroon vuodessa ja puhtaan tuotantokapasiteetin rakentamiseen tarkoitetut määrärahat on nostettava 75 miljardiin euroon vuotta kohden (1). Julkiset investoinnit älykkäisiin ja uusiutuvia energialähteitä hyödyntäviin energiajärjestelmiin sekä varastointi-infrastruktuuriin ovat tässä yhteydessä erittäin tärkeitä toimitusvarmuuden takaamiseksi, energiaköyhyyden torjumiseksi, kohtuullisten hintojen varmistamiseksi ja työpaikkojen luomiseksi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kannattaa komission ehdotuksia nopeuttaa ja virtaviivaistaa uusiutuvaan energiaan liittyviä lupamenettelyjä ja määritellä kohdealueita (nk. ydinkehittämisalueet) uusiutuvaa energiaa koskevia hankkeita varten. Tämä tarjoaa merkittäviä mahdollisuuksia energiakäänteen nopeuttamiseen, ja siksi on entistäkin tärkeämpää määritellä mahdollisimman konkreettisesti, mitä yksinkertaistuksia ydinkehittämisalueilla sovelletaan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EU:n energialainsäädännössä ei tunnusteta ilmastonmuutoksen hillintää verkkosääntelyn tavoitteeksi. Tästä johtuen myös kansallisten sääntelyviranomaisten on vaikea kannustaa muuttamaan, laajentamaan ja nykyaikaistamaan sähkönjakeluverkkoja niin, että ne täyttävät ilmastoneutraaliuden vaatimukset. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Energiajärjestelmien ja -infrastruktuurien tulevan organisoinnin osalta ETSK on toistuvasti korostanut, että kaikki kuluttajat – kotitaloudet, yritykset ja energiayhteisöt – on otettava aktiivisesti mukaan älykkäiden energiajärjestelmien kehittämiseen ja että on luotava kannustimia, jotta kansalaisyhteiskunta voi päästä osalliseksi energiakäänteestä. Lisäksi näitä tahoja on kuitenkin kannustettava osallistumaan myös rahoitukseen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Hiilestä irtautumisen edellyttämiin puhtaisiin energiateknologioihin tehtävien julkisten investointien osuus EU:ssa on suurten kansantalouksien pienin, mikä uhkaa unionin kilpailukykyä. Sähköyhtiöiden investoinnit ovat vähentyneet siitä lähtien, kun markkinoita ryhdyttiin vapauttamaan. Investointien vähentyminen on aiheuttanut toimitusvaikeuksia ja hankaloittaa uusiutuvien energiamuotojen käytön lisäämistä. ETSK kannattaakin komission ehdotusta hyödyntää elpymissuunnitelmia ja elpymis- ja palautumistukivälinettä sekä aluekehitykseen tarkoitetusta koheesiorahastosta ja EU:n maatalouspolitiikan määrärahoista saatavia lisävaroja REPowerEU-suunnitelman täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Markkinoiden rakenne ja sääntely on mukautettava uusiin realiteetteihin, joita vastaisuudessa hallitsevaan asemaan nousevat uusiutuvat energiamuodot tuovat mukanaan (mm. nykyistä hajautetumpi tuotanto ja paikan päällä tapahtuvan kulutuksen lisääntyminen). Niiden avulla on myös luotava tarvittavat edellytykset yksittäisille toimijoille ja taattava asianmukainen kuluttajansuoja. ETSK suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen tarkastella vaihtoehtoja sähkömarkkinoiden rakenteen optimoimiseksi ja kannattaa voimakkaasti markkina-arviointeja, joissa analysoidaan energiamarkkinoiden kaikkien mahdollisten toimijoiden käyttäytymistä ja energiamarkkinoiden rakennetta. ETSK korostaa joka tapauksessa, että ennen kutakin ehdotusta on tärkeää tehdä kattava vaikutustenarviointi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suosittaa jälleen kerran, että julkisiin investointeihin sovelletaan ”kultaista sääntöä” tuottavuuden sekä tulevien sukupolvien hyvinvoinnin sosiaalisen ja ekologisen perustan turvaamiseksi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Rahoituslähteiden yhdistäminen siten, että mukana on myös yksityisiä sijoittajia, on vaihtoehto vain, jos varmistetaan, että sopimusten teko on läpinäkyvää eikä julkiselle sektorille aiheudu perusteettomia lisäkustannuksia julkiseen rahoitukseen verrattuna. Perusteltujen lisäkustannusten suhteen on noudatettava täyttä avoimuutta. Tällaisten yhdistämismallien yhteydessä onkin erityisen tärkeää määritellä oikeudet ja velvollisuudet selkeästi, selvittää vastuukysymykset ja huolehtia tehokkaasta ja nopeasta konfliktinratkaisujärjestelmästä, jotta vältytään pitkän aikavälin lisäkustannuksilta ja vastuukysymyksiin liittyviltä ongelmilta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK korostaa, että oikeudenmukaisessa siirtymässä ei ole kyse pelkästään siirtymän rahoituksesta. Siihen kuuluu myös tavoite luoda ihmisarvoista työtä, laadukkaita työpaikkoja ja sosiaaliturvaa sekä säilyttää eurooppalaisten yritysten kilpailukyky, ja se edellyttää erityisiä toimenpiteitä kaikilla tasoilla, etenkin aluetasolla. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK katsoo, että on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että verkkojen laajentaminen määritellään erittäin tärkeän yleisen edun mukaiseksi, että ilmastonmuutoksen hillitseminen asetetaan sääntelytavoitteeksi ja että uusiutuvien energiamuotojen ja sähköverkon suunnittelu sovitetaan yleisesti paremmin yhteen. Tätä varten tarvitaan ehdottomasti konkreettisia EU-oikeudellisia säännöksiä. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Viime vuosikymmenen aikainen kehitys, verkon laajentamiseen liittyvät haasteet, energiahintojen jyrkkä nousu, kyberhyökkäysten riski ja erityisesti Ukrainan sota osoittavat selvästi, mistä pohjimmiltaan on kysymys: nimittäin siitä, kenen määräysvallassa energiaverkon kaltaiset keskeiset infrastruktuurit ovat tulevaisuudessa. Kyseessä on siis ennen kaikkea yleinen etu. Tämä edellyttäisi luonnollisestikin julkista omistusta, jonka on palveltava yhteistä etua ja jonka avulla poistetaan eriarvoisuutta. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Kysymys energiainfrastruktuurin julkisen ja yksityisen omistuksen ja/tai yksityisen rahoituksen eduista ja haitoista hyvin toimivien energiamarkkinoiden kannalta on epäilemättä tärkeä, ja sitä olisi tarkasteltava komission kaavailemassa energiamarkkinoiden rakenteen optimointivaihtoehtojen arvioinnissa. Tällaisen analyysin tulokset voivat olla arvokas päätöksentekoa tukeva väline jäsenvaltioille, jotka ovat vastuussa energiainfrastruktuurien julkista tai yksityistä omistusta koskevista päätöksistä. ETSK katsoo, että sähkö on EU:n koko talouden kannalta keskeinen strateginen hyödyke, joka on kuitenkin myös julkishyödykkeen luonteinen. Komitea kehottaakin komissiota analysoimaan yksityiskohtaisesti, millaisia vaikutuksia ja seurauksia EU:n energiajärjestelmän yksityistämis- ja vapauttamisprosessi on kaiken kaikkiaan aiheuttanut järjestelmän vakaudelle, energian toimitusvarmuudelle ja sähkömarkkinoiden toiminnalle, sekä uudistamaan tulosten pohjalta koko energia-alan rakennetta ja ottamaan tässä yhteydessä huomioon myös mahdollisuudet vahvistaa kansallisen ja julkisen sektorin toimivaltuuksia. |
| --- | --- |

1.13

2.   Taustaa

| 2.1 | Kuten hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) viimeisimmät raportit osoittavat, ilmastokriisin seuraukset vaikuttavat jo sekä miljardeihin ihmisiin ympäri maailmaa että ekosysteemeihin. Näin on siitä huolimatta, että lämpötilan nousu ei ole vielä saavuttanut Pariisissa asetettua 1,5 asteen raja-arvoa. Erityisen pulmallista on se, että niillä järjestelmillä ja ryhmillä, joihin kuumuus, kuivuus, tulvat, sairaudet sekä vesi- ja elintarvikepula vaikuttavat eniten, on usein vähiten resursseja selviytyä näistä ongelmista. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Mahdollisuudet sopeutua ilmastonmuutokseen tehokkaasti ovat viime vuosina lisääntyneet, mutta toteutetut ja suunnitellut toimenpiteet eivät ole tyydyttäviä monissa osissa Eurooppaa. Asiantuntijat muistuttavat riittämättömästä rahoituksen hankinnasta, kansalaisten ja yksityisen sektorin liian vähäisestä osallistumisesta ja poliittisen johtajuuden puutteesta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Se, että Euroopassa osoitetaan tällä hetkellä (Ukrainan sodan vuoksi) nopeasti suuria rahasummia sotilaallisiin tarkoituksiin, herättää pelkoa siitä, että tämä sitoo taloudellisia resursseja ja seurauksena voi olla ilmastotoimien viivästyminen. ETSK suhtautuukin myönteisesti komission REPowerEU-suunnitelmassa (2) ilmoittamiin toimiin ja välineisiin, joilla pyritään vähentämään EU:n riippuvuutta erityisesti Venäjältä peräisin olevista fossiilisista polttoaineista toteuttamalla energiansäästötoimenpiteitä, vauhdittamalla siirtymistä uusiutuvaan energiaan, edistämällä toimittajien monipuolistamista ja yhdistämällä voimat häiriönsietokykyisemmän energiajärjestelmän ja todellisen energiaunionin aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Jotta ilmastotavoitteet voidaan saavuttaa, uusiutuvan energian kapasiteetti on kasvatettava yli kaksinkertaiseksi. Sellaisen vihreän sähkön kustannukset, jota ei voida hyödyntää tai siirtää ja jonka tuotantoa on rajoitettava, ovat Saksan kaltaisissa suurissa maissa jo nykyäänkin useita satoja miljoonia euroja vuodessa. Tämä kansantaloudellinen tappio moninkertaistuu, jollei sähköverkkoja ja varastointikapasiteettia laajenneta nopeasti ja samalla paranneta mahdollisuuksia käyttää sähköä suoraan paikan päällä. Energiaverkkoja suunniteltaessa ja säänneltäessä on tärkeää, että niitä kehitetään ilmastoneutraaliustavoitteen mukaisesti. Jakeluverkoilla on tässä yhteydessä keskeinen rooli, sillä useimmat uusiutuvaa energiaa tuottavat laitokset liitetään juuri niihin. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Edellä esitettyjen vaatimusten täyttäminen edellyttää, että sähköverkkoinvestoinnit kaksinkertaistetaan 55 miljardiin euroon vuodessa ja puhtaan tuotantokapasiteetin rakentamiseen tarkoitetut määrärahat nostetaan 75 miljardiin euroon vuotta kohden (3). ETSK korostaa tähän liittyen lisähyötyä, jota komission ehdotukset uusiutuvia energialähteitä koskevien hankkeiden nopeista lupamenettelyistä ja nk. ydinkehittämisalueiden määrittämisestä tällaisia hankkeita varten tuovat. Komitea kannattaa uusiutuvaan energiaan liittyvien lupamenettelyjen nopeuttamista ja virtaviivaistamista. Jakeluverkkoihin on kiinnitettävä tässä yhteydessä erityistä huomiota, sillä uusiutuva energia syötetään yleensä juuri niihin. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Julkiset investoinnit älykkäisiin ja uusiutuvia energialähteitä hyödyntäviin energiajärjestelmiin ovat tätä taustaa vasten erittäin tärkeitä toimitusvarmuuden takaamiseksi, energiaköyhyyden torjumiseksi, kohtuullisten hintojen varmistamiseksi ja työpaikkojen luomiseksi. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisella ekologisella siirtymällä on epäilemättä valtava vaikutus hiili-intensiivisten energia-alojen työllisyystilanteeseen. Samanaikaisesti syntyy kuitenkin runsaasti uusia työllistymismahdollisuuksia, kun ilmastoneutraaleihin energiajärjestelmiin tehtäviä julkisia investointeja lisätään tarkoituksenmukaisesti. Tämä edellyttää, että asianmukaisesta julkisen talouden liikkumavarasta huolehditaan finanssipoliittisen kehyksen uudistamisen avulla, kuten ETSK on ehdottanut lokakuussa 2021 antamassaan oma-aloitteisessa lausunnossa aiheesta ”EU:n finanssipoliittisen kehyksen uudistaminen kestävän elpymisen ja oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi”. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EU:n energialainsäädännössä ei toistaiseksi tunnusteta ilmastonmuutoksen hillintää verkkosääntelyn tavoitteeksi. Tästä johtuen myös kansallisten sääntelyviranomaisten on vaikea kannustaa muuttamaan, laajentamaan ja nykyaikaistamaan sähkönjakeluverkkoja niin, että ne täyttävät ilmastoneutraaliuden vaatimukset. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Energiajärjestelmien ja -infrastruktuurien tulevan organisoinnin osalta ETSK on toistuvasti korostanut, että kaikki kuluttajat – kotitaloudet, yritykset ja energiayhteisöt – on otettava aktiivisesti mukaan älykkäiden energiajärjestelmien kehittämiseen. Valitettavasti tämänsuuntaisia aloitteita ei ole ollut havaittavissa, asiasta on vain annettu lupauksia. ETSK kehottaa ottamaan vihdoinkin käyttöön kannustimia tuottajakuluttajien, uusiutuvan energian yhteisöjen tai kansalaisten energiayhteisöjen aktivoimiseksi, jotta kansalaisyhteiskunta voi päästä osalliseksi energiakäänteestä ja kuluttajien on mahdollista osallistua aktiivisesti markkinoille. Näin voitaisiin myös hillitä verkkojen ylikuormituksesta johtuvasta uusiutuvan energian tuotannon rajoittamisesta aiheutuvien kustannusten jatkuvaa kasvua. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK kannattaa Euroopan laajuisia energiaverkkoja (TEN-E) koskevien EU:n sääntöjen parempaa mukauttamista vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin, erityisesti kun on kyse energiajärjestelmän hiilestä irtautumisesta, siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen, uusiutuvien energiamuotojen kehittämisestä, energiatehokkuudesta ja energiaköyhyysriskin vähentämisestä. Koska energiaverkoilla on keskeinen merkitys energiajärjestelmän tasapainon, häiriönsietokyvyn ja kehittämisen kannalta, ETSK toivoo, että asiasta annettavalla asetuksella edistettäisiin selkeämmin energiajärjestelmän integrointia, jotta voitaisiin suosia kaikkia hiilettömän energian muotoja ja tehdä mahdottomaksi järjestelmän kaikenlainen hajaantuminen. Komitea on tätä taustaa vasten tyytyväinen neuvoston ja Euroopan parlamentin aloitteeseen määritellä uusiutuvien energiamuotojen lisäksi myös jakeluverkot erittäin tärkeän yleisen edun mukaisiksi. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Nykyiset hintojen nousut rasittavat sekä Euroopan kansalaisia että yrityksiä. ETSK pahoittelee, että sen kehotus (4) vähentää strategista riippuvuutta epäluotettavista kolmansista osapuolista ei ole saanut poliittisia päättäjiä tarttumaan aiemmin toimeen vaan että kyseinen riippuvuus on päinvastoin lisääntynyt. Suurin osa EU:hun tuotavasta öljystä, maakaasusta ja hiilestä tuodaan Venäjältä, ja monet ydinvoimalat ovat riippuvaisia venäläisistä polttoainesauvoista ja teknologioista. Vallitseva energiahintakriisi olisi vaikuttanut EU:n kansalaisiin ja yrityksiin paljon vähemmän, jos unioni olisi jo vähentänyt fossiilisten polttoaineiden tuontia lupaustensa mukaisesti. Komitea suhtautuukin myönteisesti REPowerEU-suunnitelmassa esitettyihin pyrkimyksiin vähentää pikaisesti tätä riippuvuutta, erityisesti riippuvuutta Venäjästä, ja tukee EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden ponnisteluja puuttua hintaongelmaan tehokkaasti lokakuussa 2021 annetun tiedonannon ja sähkömarkkinoita koskevan tiedonannon COM(2022) 236 final sekä tilapäisten valtiontukipuitteiden tarjoamien välineiden mukaisesti. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | ETSK muistuttaa nykytilanteessa jälleen kerran siitä, että ensisijaisesti ei kuitenkaan pidä pyrkiä riippuvuussuhteiden monipuolistamiseen vaan mahdollisuuksien mukaan ”strategiseen riippumattomuuteen ja omavaraisuuteen energian suhteen”. Uusiutuvat energiamuodot ja vety ovat hiilestä irtautumisen liikkeellepaneva voima, ja niiden tuotannon tulisi tapahtua mahdollisimman pitkälti EU:ssa. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Nesteytetty maakaasu voi tätä nykyä yhdessä merkittävien energiasäästötoimenpiteiden kanssa tarjota korvaavan vaihtoehdon venäläiselle maakaasulle tietyillä alueilla lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Pitkällä aikavälillä vihreä vety on ilmastotavoitteiden kanssa yhteensopiva vaihtoehto, jos sitä on saatavilla riittävästi ja kohtuulliseen hintaan. Venäjä-katastrofista on otettava asianmukaisesti opiksi, sikäli kuin Eurooppa ei itse pysty tuottamaan kaikkea tarvitsemaansa kaasua. Nesteytetyn maakaasun kohdalla tilanne selvästikin on tällainen, mutta vedyn osalta riippumattomuus tuonnista on vielä saavutettavissa. ETSK kehottaa EU:ta olemaan erityisen varovainen venäläisen kaasun korvaamiseen käyttävien resurssien suhteen ja kiinnittämään huomiota niiden ympäristövaikutuksiin sekä mahdolliseen uuteen riippuvuuteen sellaisista kolmansista maista, jotka eivät jaa eurooppalaisia arvoja, kuten vakaata demokratiaa, ihmisoikeuksien kunnioittamista ja oikeusvaltioperiaatetta. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Hiilestä irtautumisen edellyttämiin puhtaisiin energiateknologioihin tehtävien julkisten investointien osuus EU:ssa on suurten talousalueiden pienin, mikä uhkaa unionin globaalia kilpailukykyä. Lisäksi Euroopan tilintarkastustuomioistuin varoittaa, ettei REPowerEU-strategialla välttämättä saada riittävästi varoja liikkeelle. ETSK kannattaakin komission ehdotusta hyödyntää elpymissuunnitelmia ja elpymis- ja palautumistukivälinettä sekä aluekehitykseen tarkoitetusta koheesiorahastosta ja EU:n maatalouspolitiikan määrärahoista saatavia lisävaroja REPowerEU-suunnitelman täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Ukrainan sodan vaikutuksia pidetään eräissä EU:n jäsenvaltioissa ja EU-tasolla lopullisena sysäyksenä energiaomavaraisuuden ja ilmastoneutraaliuden lisäämiseen. ETSK pitää tätä myönteisenä. Kokonaiskuva on kuitenkin ristiriitainen: nestekaasun käytön lisäämisestä ja paluusta hiilen käyttöön keskustellaan, ja ne saattaisivat merkitä taka-askelta energiakäänteessä. Komitea suhtautuu tähän kriittisesti mutta on tietoinen siitä, että turvautuminen monipuolisiin energiantuotantovaihtoehtoihin hätätoimenpiteenä edistää energiahuoltovarmuutta lyhyellä aikavälillä. Tuuli- ja aurinkoenergian lisäksi on siis tärkeää hyödyntää niitä moninaisia vähähiilisiä energialähteitä, jotka sopivat taloudellisesti ja ekologisesti osaksi energiajärjestelmää. Samalla komitea kehottaa lisäämään energiajärjestelmän ekologiseen muutokseen tähtääviä ponnisteluja. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Euroopan julkisten palvelujen ammattiliittojen federaation (EPSU) julkaisemassa raportissa (5) vahvistetaan, että energiajärjestelmän vapauttaminen on tarjonnut vain vähän ratkaisuja meneillään olevaan ilmastokriisiin. Toteuttamiskelpoisten vaihtoehtojen laaja käyttö hiilidioksidipäästöjä aiheuttavien energialähteiden sijaan on ollut pääosin mahdollista merkittävien julkisten tukien eikä vapaan markkinakilpailun ansiosta. Raportti osoittaa, että Pariisin sopimuksen velvoitteita ei voida täyttää muuttamatta Euroopan energiajärjestelmän nykyistä mallia. |
| --- | --- |

2.15

3.   Yleistä

| 3.1 | Nopeasti etenevän ilmastonmuutoksen ja vallitsevan energiakriisin vuoksi infrastruktuuriin on investoitava pikapuoliin, jotta ilmastoneutraaliustavoite voidaan saavuttaa vuoteen 2050 mennessä ja energiahuolto saadaan varmistettua. Samanaikaisesti energiahintojen nousu on myös tuonut esiin energiamarkkinoiden heikkoudet. On pohdittava perusluonteisia energiatulevaisuuteen liittyviä tekijöitä, joiden avulla voidaan taata ympäristöystävällinen, edullinen ja luotettava energiahuolto ja oikeus energian saantiin. ETSK korostaa nimenomaisesti, että julkiset investoinnit ovat kiireesti tarpeen, jotta tavoite Venäjältä tuotavasta kaasusta riippumattomasta energiahuollosta voidaan saavuttaa, ja kannattaa komission REPowerEU-suunnitelmassa tältä osin ehdottamia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tässä yhteydessä on kuitenkin kiinnitettävä huomiota sekä markkinoiden rakenteeseen että niiden sääntelyyn, tarvittavien edellytysten luomiseen yksittäisille toimijoille ja asianmukaisen kuluttajansuojan vahvistamiseen. ETSK suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen tarkastella vaihtoehtoja sähkömarkkinoiden rakenteen optimoimiseksi ja panee merkille komission analyysin sähkö- ja kaasumarkkinoista, ehdotetut toimenpiteet, joilla on tarkoitus puuttua korkeisiin energiahintoihin, ehdotukset energiaverkkojen ja varastointikapasiteetin parantamiseksi sekä uudet lupaukset pienten toimijoiden (tuottajakuluttajien) markkinoille pääsyn parantamisesta ja toimitusvarmuuden takaamisesta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Markkinoiden rakenne ja sääntely on mukautettava uusiin realiteetteihin, joita vastaisuudessa hallitsevaan asemaan nousevat uusiutuvat energiamuodot tuovat mukanaan (mm. nykyistä hajautetumpi tuotanto ja paikan päällä tapahtuvan kulutuksen lisääntyminen). Tätä varten on kuitenkin vielä luotava tarvittavat edellytykset yksittäisille toimijoille ja taattava asianmukainen kuluttajansuoja. Tarvitaan markkina-arviointeja, joissa analysoidaan energiamarkkinoiden kaikkien mahdollisten toimijoiden käyttäytymistä ja energiamarkkinoiden rakennetta. ETSK korostaa joka tapauksessa, että ennen kutakin ehdotusta on tärkeää tehdä kattava vaikutustenarviointi. Komitea toteaa, että korkeisiin sähköhintoihin, myös sähkön ja kaasun hintojen kytkemiseen toisiinsa, on puututtava kiireesti, sillä ne vaikuttavat kielteisesti jäsenvaltioiden talouteen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kysymys siitä, missä määrin toimitusvarmuus voidaan saavuttaa markkinavälinein ja minkälaista markkinarakennetta tämä edellyttää, on sivuutettu pitkän aikaa. Uusiutuviin (suurelta osin EU:n sisällä tuotettuihin) energiamuotoihin perustuva energiajärjestelmä antaa periaatteessa aihetta odottaa suurta toimitusvarmuutta. Tämä ei kuitenkaan toteudu itsestään vaan edellyttää oikeanlaista sääntelykehystä. Tärkeitä ovat erityisesti älykkäät verkot, jotka lähettävät miljoonille tuottajille ja kuluttajille selkeitä signaaleja siitä, miten nämä voivat toimia järjestelmän kannalta suotuisalla tavalla ja siten edistää toimitusvarmuutta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tiukat finanssipoliittiset säännöt ovat kerta toisensa jälkeen osoittautuneet julkisen sektorin suurimmaksi esteeksi infrastruktuurihankkeiden rahoituksessa. Tämän vuoksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, energiaomavaraisuuteen ja digitaalialaan liittyvät hankkeet on pyrittävä vapauttamaan kaikista säännöksistä, jotka estävät tällaiset julkiset investoinnit. ETSK suosittaakin EU:n finanssipoliittisen kehyksen uudistamisesta antamansa lausunnon (6) mukaisesti, että julkisiin investointeihin sovelletaan ”kultaista sääntöä” tuottavuuden sekä tulevien sukupolvien hyvinvoinnin sosiaalisen ja ekologisen perustan turvaamiseksi. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Rahoituslähteiden yhdistäminen siten, että mukana on myös yksityisiä sijoittajia, on vaihtoehto vain, jos varmistetaan, että sopimusten teko on läpinäkyvää eikä julkiselle sektorille aiheudu perusteettomia lisäkustannuksia julkiseen rahoitukseen verrattuna. Perusteltujen lisäkustannusten suhteen on noudatettava täyttä avoimuutta. Euroopan investointipankin (EIP) raportin mukaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimukset esimerkiksi maantieliikenteen alalla ovat tulleet Euroopassa keskimäärin 24 prosenttia kalliimmiksi kuin vastaavat perinteisin tavoin rahoitetut hankkeet (7). Tällaisten yhdistämismallien yhteydessä onkin erityisen tärkeää määritellä oikeudet ja velvollisuudet selkeästi, selvittää vastuukysymykset ja huolehtia tehokkaasta ja nopeasta konfliktinratkaisujärjestelmästä, jotta vältytään pitkän aikavälin lisäkustannuksilta ja vastuukysymyksiin liittyviltä ongelmilta. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Komissio toteaa perustellusti, että julkiset investoinnit voivat ja niiden tulee saada liikkeelle yksityisiä varoja. REPowerEU-suunnitelmassa ei kuitenkaan käsitellä sitä, miten investointien julkiset rahoitusosuudet voidaan jälleenrahoittaa. Fossiilisten luonnonvarojen tukien poistaminen olisi yksi tapa järjestää rahoitusta, ja toinen olisi syvän öljy- ja kaasukriisin etenkin suurille öljy-yhtiöille tuottamien valtavien ylimääräisten windfall-voittojen verottaminen. ETSK pelkää, että yhtäältä energiayhtiöiden erittäin mittavat voitot ja toisaalta energiaköyhyyden lisääntyminen energiahintojen rajun nousun vuoksi tekevät tilanteesta sosiaalisesti räjähdysherkän. ETSK ehdottaa, että nämä voitot leikataan verojen avulla ja että niitä siirretään taloudellisena korvauksena energiankuluttajille, esimerkiksi taloudellisesti heikommassa asemassa oleville kotitalouksille tai energiaintensiivisille yrityksille, ja käytetään uusiutuvan energian tuotannon ja tarvittavan verkkoinfrastruktuurin laajentamiseen, varsinkin kun tästä keskustellaan tai tätä toteutetaan jo joissakin jäsenvaltioissa. ETSK katsoo, että tällainen verotus olisi suunniteltava hyvin huolellisesti, jotta ei heikennetä energiayhtiöiden valmiutta investoida vähähiilisiin ratkaisuihin. Komitea kehottaa komissiota ehdottamaan viipymättä asiaan liittyviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Infrastruktuurin perimmäinen tarkoitus on ennen kaikkea se, että se toimii, eikä se, että sähköä vain siirretään paikasta A paikkaan B ja siitä saadaan jatkuvaa tuottoa. Viime vuosikymmenen aikainen kehitys, verkon laajentamiseen liittyvät haasteet, energiahintojen jyrkkä nousu, kyberhyökkäysten riski ja erityisesti Ukrainan sota osoittavat selvästi, mistä pohjimmiltaan on kysymys: nimittäin siitä, kenen määräysvallassa energiaverkon kaltaiset keskeiset infrastruktuurit ovat tulevaisuudessa. Kyseessä on siis ennen kaikkea yleinen etu. Tämä edellyttäisi luonnollisestikin julkista omistusta, jonka on palveltava yhteistä etua ja jonka avulla poistetaan eriarvoisuutta. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK korostaa, että oikeudenmukaisessa siirtymässä ei ole kyse pelkästään siirtymän rahoituksesta. Siihen kuuluu myös tavoite luoda ihmisarvoista työtä, laadukkaita työpaikkoja ja sosiaaliturvaa sekä säilyttää eurooppalaisten yritysten kilpailukyky, ja se edellyttää erityisiä toimenpiteitä kaikilla tasoilla, etenkin aluetasolla. Muita oikeudenmukaisen siirtymän kannalta keskeisiä tekijöitä ovat julkisen sektorin aktiivinen ja organisatorinen rooli ja työmarkkinaosapuolten demokraattisen osallistumisen takaaminen kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Energiaverkko on osa kriittistä infrastruktuuria. Vika tai häiriö tällaisessa infrastruktuurissa voi aiheuttaa tuhoisia toimitusvaikeuksia ja vaarantaa yleisen turvallisuuden. Kriittiset infrastruktuurit (mm. kuljetus-, liikenne-, terveydenhuolto-, rahoitus- ja turvallisuuspalvelut) ovat Euroopassa yhä enemmän yksityisten toimijoiden käsissä viime vuosikymmenien vapauttamis- ja yksityistämisaallon vuoksi. Tämä on ongelmallista, koska alat ovat sidoksissa toisiinsa ja yhden alan haavoittuvuus heikentää myös muiden kriittisten infrastruktuurien toimivuutta tai estää niiden toiminnan (ketjureaktiovaikutus). Näitä keskinäisiä riippuvuuksia on vaikea arvioida, mutta kyseisten infrastruktuurien toimivuuden varmistaminen on yleisen edun mukaista. Etenkin markkinahäiriöiden tai katastrofin sattuessa on ratkaisevan tärkeää, että määräysvaltaiset julkiset koordinointielimet puuttuvat tilanteeseen. Näin voidaan turvata alueellisesti koordinoitu selviytymis- ja palautumiskyky. Mainitut riskit ovat erityisen suuria, kun on kyse sähköstä, jota ilman nykypäivän kehittyneen yhteiskunnan ei voi käytännössä ajatella toimivan, sillä laajat sähkökatkokset romahduttaisivat sen kokonaan. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Koska rakennusten osuus energiankulutuksesta on Euroopassa noin 40 prosenttia, uusien teknologioiden, tehokkaasti toteutettavien perusparannusten sekä uusien kansalaisosallistumismallien edistämisen älykkäällä yhdistelmällä on olennainen merkitys erityisesti asuinsektorin energiakäännettä ja energiatehokkuutta ajatellen. Sähkön sisämarkkinoita koskevalla direktiivillä edistetään kuluttajien osallistumista uusiutuvan sähkön tuotantoon, ja se luo keskeisen perustan hajautetun energiantuotannon hyväksynnälle. Koko EU:n alueen kattava yhdenmukaistaminen on tässä yhteydessä tärkeää, jotta mahdollisimman monet kotitaloudet Euroopassa voivat osallistua energiakäänteeseen. Energian jakamisen ja yleensäkin lähienergian kaltaiset toimintamallit avaavat mielekkäitä mahdollisuuksia energiaverkkojen käyttöön pienimuotoisessa ja tarveperusteisessa energiahuollossa, joka vähentää verkon kuormitusta. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK toistaa näkemyksensä siitä, että tavoitteena on vähentää päästöjä mahdollisimman paljon mahdollisimman vähäisin sosioekonomisin kustannuksin. Komitea suosittaa, että entistä tehokkaamman energiaympäristön edistämiseksi yhdistellään hyvin säänneltyjen markkinoiden kanssa yhteensopivia välineitä ja tarvittaessa sääntelytoimenpiteitä, myös rahoitusvälineitä monivuotisen rahoituskehyksen ja NextGenerationEU-välineen tuella. On kuitenkin oltava selvää, että mikäli huolellisen analyysin pohjalta saadaan hyvin perusteltuja viitteitä olemassa olevasta tai uhkaavasta markkinahäiriöstä, julkisen vallan on korjattava tilanne esimerkiksi investointien tai markkinatoimenpiteiden avulla. |
| --- | --- |

3.12

4.   Erityistä

| 4.1 | Energiainfrastruktuuriin tehtävissä investoinneissa on kyse toimitusvarmuuden ja uusiutuvien energiamuotojen entistä laajemman käytön nopeasta, tehokkaasta ja edullisesta edistämisestä kuluttajien ja talouden edun mukaisesti. Tässä yhteydessä ollaan ratkaisevan tärkeän kysymyksen äärellä: kenen määräysvallassa energiaverkon ja varastointi-infrastruktuurin kaltaiset keskeiset perusrakenteet ovat tulevaisuudessa. Sähköyhtiöiden investoinnit ovat vähentyneet siitä lähtien, kun markkinoita ryhdyttiin vapauttamaan. Verkkoon ja tuotantoon kohdistuvien investointien vähentyminen on aiheuttanut toimitusvaikeuksia ja hankaloittaa uusiutuvien energiamuotojen käytön lisäämistä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Yritystaloudellisesta näkökulmasta herää kysymys, miksi energiaverkko, joka on luotettavuutensa vuoksi houkutteleva investointikohde sijoittajille, ei olisi houkutteleva myös valtion kannalta. Jos omistus olisi julkisissa käsissä, osingot, joita yksityiset yritykset muuten jakaisivat vuosittain, voitaisiin sijoittaa uudelleen yhteisen edun mukaisesti, mikä keventäisi julkisen talouden taakkaa. Näin etenkin, kun eräiden osittaisten yksityistämisten yhteydessä on jo aiemmin käynyt ilmi, että julkinen omistus olisi ollut järkevämpi päätös pelkästään taloudellisistakin syistä. Useat jäsenvaltiot turvautuvat jo julkisiin tai osittain julkisiin rakenteisiin, ja lisäksi suuntauksena on uudelleenkunnallistaminen. Kysymys energiainfrastruktuurin julkisen ja yksityisen omistuksen ja/tai yksityisen rahoituksen eduista ja haitoista hyvin toimivien energiamarkkinoiden kannalta on epäilemättä tärkeä, ja sitä olisi tarkasteltava komission kaavailemassa energiamarkkinoiden rakenteen optimointivaihtoehtojen arvioinnissa. Tällaisen analyysin tulokset voivat olla arvokas päätöksentekoa tukeva väline jäsenvaltioille, jotka ovat vastuussa energiainfrastruktuurien julkista tai yksityistä omistusta koskevista päätöksistä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Paikallisesta ja alueellisesta energiahuollosta ja energiayhtiöiden uudelleenkunnallistamisesta on tätä taustaa vasten tulossa yhä tärkeämpää, erityisesti hajauttamisstrategioiden yhteydessä. Julkiset investoinnit ovat tähän liittyen ratkaisevan tärkeitä kuntatason hajautetun energiantuotannon kannalta, ja myös muita tukimahdollisuuksia, kuten suoraa rahoitusta rahastojen kautta, olisi tutkittava. Julkisten rakennusten kattoja hyödyntämällä voisi erityisen hyvin toimittaa edullista aurinkoenergiaa kokonaisiin kortteleihin. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Eräissä jäsenvaltioissa tarjotaan taloudellisia kannustimia aurinkosähkön entistä laajemman käytön edistämiseksi. Itävalta, Belgia, Liettua, Luxemburg ja Espanja vaativat komissiolle osoittamassaan kirjeessä, että aurinkosähköjärjestelmien asentamisen olisi tietyin edellytyksin oltava pakollista, kun on kyse hallintorakennuksista, supermarketeista, tasakattoisista rakennuksista ja teollisuusrakennuksista. Aurinkosähköjärjestelmistä olisi tultava sääntö myös uusissa ja kunnostetuissa taloissa. Kyseiset maat kehottavat komissiota osoittamaan EU:n talousarviosta nykyistä enemmän varoja aurinkosähkön käytön laajentamiseen. ETSK suhtautuu ajatukseen myönteisesti ja kehottaa komissiota analysoimaan, mitä investointeja, sääntelyä ja liitännäistoimenpiteitä, kuten tutkimus- ja kehitystyötä, aurinkosähkön entistä laajemman käytön ja myös aurinkosähkön tuotannon edistämiseksi EU:ssa tarvitaan. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Energia yhteiskunnallisena hyödykkeenä: ETSK korostaa tässä yhteydessä niiden unionin yhteisten arvojen toteutumista, jotka liittyvät Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 14 artiklassa tarkoitettuihin yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin ja jotka esitetään EU:sta tehtyyn sopimukseen ja SEUT-sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa N:o 26 yleistä etua koskevista palveluista. Näitä arvoja noudattamalla voitaisiin lisätä tehokkuutta, varmistaa kohtuuhintaisuus ja välttää markkinoiden toimintapuutteita. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Vallitseva energiakriisi tuo esiin energian erityisen merkityksen yhteiskunnallisesti merkittävänä hyödykkeenä. Laadukkaiden työpaikkojen ja työllisyyden turvaamisen lisäksi myös sosiaalisten ja ekologisten näkökohtien välinen yhteys käy selväksi. Julkisen omistuksen avulla voidaan huolehtia demokraattisesta valvonnasta, julkisista investoinneista, toimitusvarmuudesta ja siitä, että kustannukset, joita energia-alan siirtyminen uusiutuviin energialähteisiin aiheuttaa, jakautuvat tasapuolisesti. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Väärien ja hukkainvestointien välttämiseksi on pikaisesti ratkaistava olemassa olevat epäselvyydet ja ristiriitaisuudet, jotka liittyvät uuden energiajärjestelmän olennaisiin rakenteisiin, markkinarakenteeseen, markkinarooleihin ja markkinasääntöihin sekä erityisesti työntekijöihin ja kuluttajiin kohdistuviin sosiaalisiin vaikutuksiin. Investointitaakan oikeudenmukaisella jakamisella on tässä suhteessa keskeinen merkitys, ja sama pätee mahdollisten voittojen oikeudenmukaiseen jakautumiseen. Investointitarpeiden kattamisen sekä kannattavuuden varmistaminen on yksi tärkeimmistä kysymyksistä, joka on hoidettava, jotta voidaan taata energiamarkkinoiden paras mahdollinen toiminta pitkällä aikavälillä. ETSK panee merkille Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston tutkimuksessa ja sähkö- ja kaasumarkkinoita koskevassa tiedonannossa esitettävät päätelmät asiasta ja on tyytyväinen komission aikomukseen arvioida sähkömarkkinoita. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Myös maahantuojien, alueellisten verkonhaltijoiden, lähienergiayhtiöiden, tuottajakuluttajien ja sähköä paikan päällä käyttävien energiayhteisöjen sekä varastointiyritysten ja energiantoimittajien välinen koordinointi ja organisointi on tärkeä näkökohta energiakäänteen yhteydessä. |
| --- | --- |

4.8

Bryssel 22. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Tähän tulokseen on päätynyt Euroopan sähköteollisuuden liitto Eurelectric.

1

(2)  REPowerEU-suunnitelma (COM(2022) 230 final).

2

(3)  Tähän tulokseen on päätynyt Euroopan sähköteollisuuden liitto Eurelectric.

3

(4)  ETSK:n lausunto energian hinnoista (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 80).

4

(5)  A Decarbonised, Affordable and Democratic Energy System for Europe,

5

A Decarbonised, Affordable and Democratic Energy System for Europe

https://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Going%20Public_EPSU-PSIRU%20Report%202019%20-%20EN.pdf

(6)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU:n finanssipoliittisen kehyksen uudistaminen kestävän elpymisen ja oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi,”, EUVL C 105, 4.3.2022, s. 11

6

(7)  EIP 2006. ”Ex ante construction costs in the European road sector: a comparison of public-private partnerships and traditional public procurement”, Economic and Financial Report 2006/01, Blanc-Brude F., Goldsmith H. & Välilä T., https://www.eib.org/attachments/efs/efr_2006_v01_en.pdf

7

Economic and Financial Report 2006/01

---

LIITE

Käsittelyssä hylättiin seuraava muutosehdotus, joka sai tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohta 2.9

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK kannattaa Euroopan laajuisia energiaverkkoja (TEN-E) koskevien EU:n sääntöjen parempaa mukauttamista vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin, erityisesti kun on kyse energiajärjestelmän hiilestä irtautumisesta, siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen, uusiutuvien energiamuotojen kehittämisestä, energiatehokkuudesta ja energiaköyhyysriskin vähentämisestä. Koska energiaverkoilla on keskeinen merkitys energiajärjestelmän tasapainon, häiriönsietokyvyn ja kehittämisen kannalta, ETSK toivoo, että asiasta annettavalla asetuksella edistettäisiin selkeämmin energiajärjestelmän integrointia, jotta voitaisiin suosia kaikkia hiilettömän energian muotoja ja tehdä mahdottomaksi järjestelmän kaikenlainen hajaantuminen. Komitea on tätä taustaa vasten tyytyväinen neuvoston ja Euroopan parlamentin aloitteeseen määritellä uusiutuvien energiamuotojen lisäksi myös jakeluverkot erittäin tärkeän yleisen edun mukaisiksi. | ETSK kannattaa Euroopan laajuisia energiaverkkoja (TEN-E) koskevien EU:n sääntöjen parempaa mukauttamista vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin, erityisesti kun on kyse energiajärjestelmän hiilestä irtautumisesta, siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen, uusiutuvien energiamuotojen kehittämisestä, energiatehokkuudesta ja energiaköyhyysriskin vähentämisestä. Koska energiaverkoilla on keskeinen merkitys energiajärjestelmän tasapainon, häiriönsietokyvyn ja kehittämisen kannalta, ETSK toivoo, että asiasta annettavalla asetuksella edistettäisiin selkeämmin energiajärjestelmän integrointia, jotta voitaisiin suosia kaikkia hiilettömän energian muotoja
  ydinvoima mukaan lukien
  ja tehdä mahdottomaksi järjestelmän kaikenlainen hajaantuminen. Komitea on tätä taustaa vasten tyytyväinen neuvoston ja Euroopan parlamentin aloitteeseen määritellä uusiutuvien energiamuotojen lisäksi myös jakeluverkot erittäin tärkeän yleisen edun mukaisiksi. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK kannattaa Euroopan laajuisia energiaverkkoja (TEN-E) koskevien EU:n sääntöjen parempaa mukauttamista vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin, erityisesti kun on kyse energiajärjestelmän hiilestä irtautumisesta, siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen, uusiutuvien energiamuotojen kehittämisestä, energiatehokkuudesta ja energiaköyhyysriskin vähentämisestä. Koska energiaverkoilla on keskeinen merkitys energiajärjestelmän tasapainon, häiriönsietokyvyn ja kehittämisen kannalta, ETSK toivoo, että asiasta annettavalla asetuksella edistettäisiin selkeämmin energiajärjestelmän integrointia, jotta voitaisiin suosia kaikkia hiilettömän energian muotoja ja tehdä mahdottomaksi järjestelmän kaikenlainen hajaantuminen. Komitea on tätä taustaa vasten tyytyväinen neuvoston ja Euroopan parlamentin aloitteeseen määritellä uusiutuvien energiamuotojen lisäksi myös jakeluverkot erittäin tärkeän yleisen edun mukaisiksi.

ETSK kannattaa Euroopan laajuisia energiaverkkoja (TEN-E) koskevien EU:n sääntöjen parempaa mukauttamista vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin, erityisesti kun on kyse energiajärjestelmän hiilestä irtautumisesta, siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen, uusiutuvien energiamuotojen kehittämisestä, energiatehokkuudesta ja energiaköyhyysriskin vähentämisestä. Koska energiaverkoilla on keskeinen merkitys energiajärjestelmän tasapainon, häiriönsietokyvyn ja kehittämisen kannalta, ETSK toivoo, että asiasta annettavalla asetuksella edistettäisiin selkeämmin energiajärjestelmän integrointia, jotta voitaisiin suosia kaikkia hiilettömän energian muotoja
  ydinvoima mukaan lukien
  ja tehdä mahdottomaksi järjestelmän kaikenlainen hajaantuminen. Komitea on tätä taustaa vasten tyytyväinen neuvoston ja Euroopan parlamentin aloitteeseen määritellä uusiutuvien energiamuotojen lisäksi myös jakeluverkot erittäin tärkeän yleisen edun mukaisiksi.

Perustelu

Kuten komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen on korostanut viimeaikaisissa puheenvuoroissaan, ydinvoimaan perustuvalla sähkön tuotannolla on ja tulee jatkossakin olemaan suuri merkitys monien vähäpäästöisten teknologioiden kannalta.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 44 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 109 |
| Pidättyi: | 14 |

Puolesta:

44

Vastaan:

109

Pidättyi:

14

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/76

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yleishyödyllisten palvelujen yhteiskehittäminen osallistavamman demokratian edistämiseksi EU:ssa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 486/11)

| Esittelijä: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Thomas KATTNIG |

Esittelijä:

Krzysztof BALON

Yhteisesittelijä:

Thomas KATTNIG

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 7.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 226/0/2 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

7.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

226/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja kansalaisten suoraan toteuttama yleishyödyllisten palvelujen yhteiskehittäminen on yksi tehokkaimmista välineistä osallistavan demokratian edistämiseksi ja Euroopan yhdentymisen vahvistamiseksi. Tästä syystä Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) ehdottaa käsillä olevassa lausunnossa konkreettisia toimenpiteitä alan perusedellytysten parantamiseksi Euroopan unionissa, jotta tehostetaan edelleen kansalaisoikeuksien ja kansalaisten etujen suojelua. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Erityisesti kriisitilanteet, kuten Venäjän äskettäinen hyökkäys Ukrainaan ja sitä seurannut miljoonien ihmisten, enimmäkseen naisten ja lasten, pakkomuutto, korostavat kansalaisyhteiskunnan ratkaisevan tärkeää roolia, joka perustuu sen välittömiin valmiuksiin yhdistää tai soveltaa spontaanisti ja samalla menestyksekkäästi etenkin yleishyödyllisiin sosiaali- ja koulutuspalveluihin liittyvän yhteiskehittämisen malleja ja menettelyjä aloilla, joilla on jo saatu kokemuksia aidosta yhteiskehittämisestä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Historiallisesta näkökulmasta kansalaisyhteiskunnan toimijat ovat aina tarjonneet yleishyödyllisiä sosiaali- ja muita palveluja, kun viranomaiset eivät olleet vielä havainneet niiden tarvetta tai koska kaupalliset yritykset eivät pitäneet niiden tarjoamista kannattavana. Useimmiten valtio on myöhemmin tullut kuvaan mukaan tarjoajana tai toimeksiantajana sekä sääntelijänä ja myös palvelujen laadun takaajana. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 5 artiklan 3 kohdassa vahvistettua jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin välistä toissijaisuusperiaatetta on tässä yhteydessä sovellettava myös yleishyödyllisiin palveluihin. Lisäksi toissijaisuusperiaatteen olisi yleishyödyllisten palvelujen osalta oltava ohjaava periaate jäsenvaltioiden julkishallinnon kaikkien tasojen sekä viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välisissä suhteissa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Oikeudellinen ja poliittinen vastuu yleishyödyllisten palvelujen tarjoamisesta on edelleen asianomaisiin edustuselimiin valituilla luottamushenkilöillä, ja kansalaiset arvioivat sitä säännöllisesti vaaleissa, kun taas viranomaiset valvovat yleishyödyllisten palvelujen asianmukaista tarjontaa. ETSK kannattaa yhteiskehittämisen kohdennettua soveltamista: yleishyödylliset palvelut olisi järjestettävä yhdessä käyttäjien, yhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa, sillä näin voidaan yhtäältä varmistaa, että niillä vastataan ihmisten todellisiin tarpeisiin, ja toisaalta mahdollistaa demokraattinen osallistuminen. Tämä pätee erityisesti silloin, kun palkatut työntekijät tekevät yhteistyötä vapaaehtoistyöntekijöiden tai itseapurakenteiden kanssa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Jäsenvaltioita kehotetaankin laatimaan ja/tai parantamaan välineitä, joilla taataan kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen yleishyödyllisten palvelujen tarjonnan koko prosessiin. Tähän kuuluvat myös asianmukaiset perusedellytykset voittoa tavoittelemattoman yhteisötalouden toimille, sellaisina kuin ne määritellään 18. syyskuuta 2020 annetussa ETSK:n lausunnossa ”Entistä vahvemmat voittoa tavoittelemattomat yhteiskunnalliset yritykset sosiaalisesti oikeudenmukaisen Euroopan peruspilarina” (1), sekä julkisista hankinnoista annetun direktiivin 2014/24/EU (2) 77 artiklan täytäntöönpano siten, että varataan mainitussa artiklassa lueteltujen terveys-, sosiaali- ja kulttuuripalvelujen sekä koulutuspalvelujen hankintasopimukset voittoa tavoittelemattomille organisaatioille. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK korostaa, että kansalaisten ja talouden intressien mukainen laadukas yleishyödyllisten palvelujen tarjonta riippuu riittävistä resursseista, kuten rahoituksesta ja henkilöstöstä, ja että ne on varmistettava. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Vaikka vastuu yleishyödyllisten palvelujen tarjonnan ja siten myös niiden yhteiskehittämisen perusedellytyksistä on ensisijaisesti jäsenvaltioilla, alueilla ja kunnilla, jäsenvaltioita on tässä yhteydessä välttämättä kannustettava kehittelemään yhteissuunnittelujärjestelyjä luomalla välineistö yhteiskehittämismallien käytön helpottamiseksi. Tällaisilla aloitteilla on tarkoitus saada jäsenvaltioiden kaikki asianomaiset sidosryhmät edistämään sitä, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot yhteiskehittävät ja tarjoavat yleishyödyllisiä palveluja. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK ehdottaa, että komissio julkaisee jatkotoimien perustaksi aiheesta työasiakirjan tarkoituksena luoda välineistö, jonka kannustaisi ja ohjaisi valtiollisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia hyödyntämään tehostetusti yhteiskehittämismalleja. Tällaisessa asiakirjassa olisi muun muassa pohdittava yhteiskehittämistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 14 artiklan sekä SEU- ja SEUT-sopimusten pöytäkirjan N:o 26 valossa ottaen huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, voittoa tavoittelemattoman yhteisötalouden erityisrooli yhteiskehittämisessä ja sitä varten tarvittavat perusedellytykset. Lisäksi asiakirjassa olisi esitettävä ehdotuksia innovatiivisten yhteiskehittämishankkeiden tukemisesta EU- ja jäsenvaltiotasolla ottaen huomioon tutkimuselementtejä ja hyviä käytänteitä. Edellä mainitun välineistön pohjalta voitaisiin EU:n tasolla toteutetun laajemman kuulemisen jälkeen käynnistää vihreän kirjan ja sen jälkeen valkoisen kirjan laatiminen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Keskustelun ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi EU:n tasolla ETSK puolestaan perustaa ajatusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa varten alan foorumin, jossa on mukana kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, työmarkkinaosapuolia, korkeakouluja ja tutkimushankkeita. |
| --- | --- |

1.9

2.   Taustaa

| 2.1 | Osallistavamman demokratian jatkokehittäminen EU:ssa on yksi keskeisistä haasteista vahvistettaessa Euroopan yhdentymistä populismin ja kansallismielisyyden torjumiseksi. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja kansalaisten suoraan toteuttama yleishyödyllisten palvelujen yhteiskehittäminen on yksi tehokkaimmista välineistä osallistavan demokratian edistämiseksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK on jo vuosia tehnyt yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan eri toimijoiden sekä tiede- ja tutkimusmaailman kanssa yleishyödyllisten palvelujen ajanmukaistamiseksi ja kehittämiseksi edelleen. Tästä työstä vastaa komiteassa ensisijaisesti pysyvä ryhmä ”yleishyödylliset palvelut”. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK aloitti vuonna 2019 yhteistyön CoSIE-hankekorsortion (Co-creation of Service Innovation in Europe) (3) kanssa. Konsortioon kuuluu yhdeksän jäsenvaltion (Alankomaiden, Espanjan, Italian, Kreikan, Puolan, Ruotsin, Suomen, Unkarin ja Viron) ja Yhdistyneen kuningaskunnan korkeakouluja, kuntia ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. Pysyvä ryhmä ”yleishyödylliset palvelut” tarkasteli CoSIE-hankkeen innovatiivisia kokemuksia ja päätelmiä kahdessa seminaarissa: ”Yleishyödyllisten palvelujen yhteiskehittäminen: kansalaisten ja heidän organisaatioidensa rooli”15. huhtikuuta 2021 Brysselissä ja ”Kansalaiset palvelevat kansalaisia: kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden toteuttama yleishyödyllisten palvelujen yhteiskehittäminen ja tarjonta”1. ja 2. joulukuuta 2021 Lublinissa Puolassa. Jälkimmäinen järjestettiin yhteistyössä Lublinin kaupungin kanssa, ja siihen osallistui ukrainalaisia kumppaneita. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Yhteiskehittäminen liittyy kiinteästi laajempiin keskusteluihin julkisten palvelujen uudistuksesta. Uuden julkisen hallinnon mallin painopisteenä oli tehostaminen, yksityissektorin johtamismallien soveltaminen sekä palvelujen tarjoajien ja kuluttajien suhteiden kehittäminen julkisten palvelujen alalla, jolla lähtökohtana olivat palvelujen käyttäjien tarpeet, vaatimukset ja valinnat. Tämä oli hallitsevana mallina 1990- ja 2000-luvuilla, mutta sitä arvosteltiin siitä, ettei se ollut niin vaikuttava ja tehokas kuin odotettiin ja että sen innovaatiopotentiaali oli rajallinen (4). Julkisten palvelujen innovoinnissa uuden julkisen hallinnon jälkeisten suuntausten (paradigmettes (5)) painopisteenä on aktiivinen ja tuotantoon osallistuva kansalainen sellaisen passiivisen yksittäisen kuluttajan sijaan, jonka toimintaa motivoi kulloinkin oma etu. Lisäksi pyrkimyksenä on siirtyä hajanaisuudesta käyttäjäryhmien ja sidosryhmien verkostojen välisen integroinnin ja koordinoinnin tehostamiseen. Yhteiskehittämistä pidetään avainkäsitteenä uuden julkisen hallinnon jälkeisissä malleissa (6). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK:n alalla tekemän tähänastisen työn tulokset osoittavat, että niiden muiden tärkeiden tehtävien ohella, joita yleishyödyllisillä palveluilla on kaikkien muiden yhteiskunnan toimintojen välttämättömänä edellytyksenä, yleishyödyllisten palvelujen yhteiskehittäminen ja tarjonta kansalaisten tai heidän organisaatioidensa toimesta vahvistaa osallistavaa demokratiaa ja myös kehittää yhteisötaloutta EU:ssa. |
| --- | --- |

2.5

3.   Yleishyödylliset palvelut

| 3.1 | Euroopan yhdentymisen myötä on kehitelty sille ominaisessa yhtenäisyyden ja moninaisuuden jännitekentässä uusi käsite erityisillä säännöksillä ja normeilla säänneltyjä palveluja varten. Tavoitteena on varmistaa, että kaikkien kansalaisten ja sidosryhmien saatavilla on välttämättömiä palveluja, jotka muodostavat nyt ja tulevaisuudessa perustan ihmisarvoiselle elämälle ja jotka ovat jatkossakin erittäin tärkeitä yhteiskuntaan osallistumisen kannalta – kyse on yleishyödyllisistä palveluista. Yleishyödyllisiä palveluja voidaan tarjota erilaisissa toimintaympäristöissä joko kilpailuun perustuvilla markkinoilla yleishyödyllisinä taloudellisina palveluina tai muina kuin taloudellisina yleishyödyllisinä palveluina, jotka on suljettu näiden markkinoiden ulkopuolelle. Komissio erottaa tässä yhteydessä toisistaan (7) yleisen taloudellisen edun mukaiset palvelut, muut kuin taloudellisen edun mukaiset palvelut sekä (taloudellisen edun mukaiset tai muut kuin taloudellisen edun mukaiset) yleishyödylliset sosiaalipalvelut. Yleisen taloudellisen edun mukaisiin palveluihin (8) tai luonteeltaan taloudellisiin palveluihin sovelletaan SEUT-sopimuksen 106 artiklaa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Käsitettä on vähitellen vahvistettu ja täsmennetty. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Yleishyödylliset palvelut ovat osa yhteisiä eurooppalaisia arvoja, ja niillä on rooli sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä EU:ssa (9). ETSK viittaa tässä yhteydessä SEUT-sopimuksen 14 artiklassa tarkoitettuihin yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin liittyviin unionin yhteisiin arvoihin, sellaisina kuin ne vahvistetaan SEU- ja SEUT-sopimuksiin liitetyssä pöytäkirjassa N:o 26 yleishyödyllisistä palveluista. Tässä esitettyjen periaatteiden kehittäminen edelleen voi parantaa tehokkuutta ja poistaa puutteita. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Mainituilla yhteisillä arvoilla on kolme ulottuvuutta: kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten harkintavalta käyttäjien tarpeisiin vastaamiseksi; käyttäjien tarpeiden ja mieltymysten sekä demokraattisten päätösten monimuotoisuuden ja erojen sekä erilaisten maantieteellisten, yhteiskunnallisten ja kulttuuristen tilanteiden kunnioittaminen; korkea laadun ja turvallisuuden taso sekä kohtuuhintaisuus, yhdenvertainen kohtelu sekä yleisen saatavuuden ja käyttäjien oikeuksien edistäminen (10). |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Kyseiset palvelut ovat olennainen osa EU:n jäsenvaltioiden talous- ja yhteiskuntajärjestelmiä ja yleisesti ottaen merkittävä osa eurooppalaista yhteiskuntamallia. EU:n kansalaiset ja yritykset odottavat oikeutetusti, että saatavilla on laaja valikoima laadukkaita, luotettavia, vakaita ja tehokkaita yleishyödyllisiä (taloudellisia) palveluja kohtuuhinnoin. Näillä palveluilla varmistetaan, että yhteisistä tarpeista ja intresseistä – julkisen palvelun tehtävästä – huolehditaan. ETSK korostaa erityisesti, että näiden kansalaisten ja talouden kannalta välttämättömien palvelujen laadukas tarjonta riippuu riittävistä resursseista, kuten rahoituksesta ja henkilöstöstä, ja että ne on varmistettava. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen saatavuus on perusoikeus (11) ja sisältyy Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin (12). Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteessa 20 mainitaan nimenomaisesti välttämättömät yleishyödylliset palvelut, mutta myös muut pilarin periaatteet sivuavat tärkeitä yleishyödyllisten palvelujen aloja, kuten koulutus, asuminen ja asunnottomien auttaminen, pitkäaikaishoito, vammaisten henkilöiden osallistaminen ja terveydenhuolto. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Muihin kuin taloudellisiin yleishyödyllisiin palveluihin ei sovelleta sisämarkkina- ja kilpailusääntöjä vaan ainoastaan EU:n yleisiä periaatteita (avoimuus, syrjimättömyys, yhdenvertainen kohtelu ja suhteellisuus) (13). |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | EU ja jäsenvaltiot huolehtivat ”siitä, että tällaiset palvelut toimivat sellaisten periaatteiden pohjalta ja sellaisin, erityisesti taloudellisin ja rahoituksellisin, edellytyksin, että ne voivat täyttää tehtävänsä” (14). |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin sovelletaan perussopimusten määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä asianomaisia yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä (15). |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.3 | Yleishyödyllisillä palveluilla pyritään vastaamaan kaikkien kansalaisten ja sidosryhmien tarpeisiin ottaen huomioon niiden ajallinen ja alueellinen kehitys, ja ne ovat luonteeltaan dynaamisia. Ne voivat kattaa sellaisia aloja kuin turvallisuus, terveys, sosiaalipalvelut, mukaan luettuna vammaisten henkilöiden osallistaminen, pitkäaikaishoito, julkinen vuokra-asuntotarjonta (16), koulutus sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteessa 20 nimenomaisesti mainitut välttämättömien palvelujen alat (17). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Yleishyödyllisten palvelujen osalta toissijaisuusperiaatteen soveltamisesta jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin välillä määrätään SEU-sopimuksen 5 artiklan 3 kohdassa. EU asettaa yleisen periaatekehyksen, joka on sovitettu kaikkien kansalaisten sekä talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden tarpeiden mukaisesti, kun taas yleishyödyllisten palvelujen luomisesta ja täytäntöönpanosta huolehtivat jäsenvaltiot ja alue- ja paikallisviranomaiset. Lisäksi toissijaisuusperiaatteen olisi yleishyödyllisten palvelujen osalta oltava ohjaava periaate jäsenvaltioiden julkishallinnon kaikkien tasojen sekä viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välisissä suhteissa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Yleishyödylliset palvelut ovat alttiina monille jännitteille, joita esiintyy perusoikeuksien takaamisen, taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden paikallisten tavoitteiden, kestävän kehityksen tavoitteiden, ympäristön- ja ilmastonsuojelun sekä sosiaalisen markkinatalouden, sisämarkkinoiden ja kilpailusääntöjen täytäntöönpanon välillä. Tässä yhteydessä on tapauskohtaisesti löydettävä käytännöllisellä tavalla kaikki sidosryhmät huomioon ottaen tasapaino, jotta yksittäisten ihmisten ja yhteisön tarpeisiin voidaan vastata. |
| --- | --- |

3.5

4.   Yleishyödyllisten palvelujen yhteiskehittäminen

| 4.1 | Kansalaisyhteiskunnan toimijat ovat aina tarjonneet yleishyödyllisiä sosiaali- ja muita palveluja, koska viranomaiset eivät olleet vielä havainneet niiden tarvetta tai kaupalliset yritykset eivät pitäneet niiden tarjoamista kannattavana. Useimmiten valtio on myöhemmin tullut kuvaan mukaan tarjoajana, sääntelijänä ja myös palvelujen laadun takaajana. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Alueelliset yksiköt tarjoavat yleishyödyllisiä palveluja itse tai teettävät niitä muilla. Poliittinen vastuu on alueellisiin elimiin valituilla luottamushenkilöillä, ja kansalaiset arvioivat sitä säännöllisesti vaaleissa, kun taas viranomaiset valvovat yleishyödyllisten palvelujen asianmukaista tarjontaa. Tässä yhteydessä voidaan noudattaa kahta erilaista toimintamallia, joista toinen on ylhäältä alaspäin suuntautuva eli kansallisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten aloitteet, ja toinen alhaalta ylöspäin suuntautuva eli yhteiskehittäminen, johon kansalaiset ja/tai kansalaisyhteiskunnan organisaatiot osallistuvat. Käsillä olevassa lausunnossa keskitytään näistä jälkimmäiseen. ETSK kannattaa yhteiskehittämisen laajamittaista soveltamista: yleishyödylliset palvelut olisi järjestettävä yhteistyössä käyttäjien, yhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa, jotta voidaan varmistaa, että vastataan ihmisten tarpeisiin ja mahdollistetaan demokraattinen osallistuminen. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Yhteiskehittämisen alat ja toteutustaso riippuvat kuitenkin kulloisistakin olosuhteista. Radikaalisti uudenlaista toimintamallia palveluihin ja vastuun jakamiseen ei voida soveltaa kaikkiin palveluihin, yhteisöihin ja palveluntarjoajiin etenkään energia- ja vesihuollon kaltaisen kriittisen infrastruktuurin alalla, mutta kaikki toimet yhteiskehittämisvaltuuksien lisäämiseksi ja tehokkaiden ratkaisujen edistämiseksi yhteistyössä ovat osoittautuneet kannattaviksi. Käyttäjien osallistumisen maksimoimiseksi saattaa olla paikallaan soveltaa ”yhteiskehittämisen tikkaita” (ladder of co-creation (18)) ja tähdätä asianomaisten julkisten ja yksityisten toimijoiden eriasteiseen järjestelmälliseen osallistamiseen. Alimmalla tasolla osallistuminen on vähäistä, ja viranomaiset pyrkivät mahdollistamaan kansalaisille onnistuneen elämänhallinnan ja kannustavat näitä osallistumaan julkisen palvelutarjonnan yhteiskehittämiseen. Korkeimmalla tasolla edistetään yhteistoiminnallista innovointia yhdessä asetettujen tavoitteiden ja yhdessä määritettyjen ongelmien pohjalta suunnittelemalla ja kokeilemalla yhdessä uusia ja vielä toteuttamattomia ratkaisuja ja koordinoimalla toteuttamista julkisten ja yksityisten ratkaisujen pohjalta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Yhteiskehittäminen edellyttää olemassa oleviin vahvuuksiin tai resursseihin perustuvia toimintamalleja. Resursseihin perustuvassa toimintamallissa hyödynnetään palvelujen käyttäjien (aineellisia ja aineettomia) resursseja, valmiuksia ja toiveita sen sijaan, että vain kirjattaisiin ja täytettäisiin heidän tarpeensa. Toimintamalli perustuu oletukseen, että kaikilla kansalaisilla on arvokkaita, usein tunnistamattomia vahvuuksia (kulttuuri, aika, omakohtaiset opitut kokemukset, käytännön taitotieto, verkostot, osaaminen, ideat), joiden avulla he voivat antaa panoksensa palvelujen kehittämiseen ja tarjontaan. Yhteiskehittämisen välineistö kattaa joukon menetelmiä, kuten tyytyväisyystutkimuksia (esim. verkkokaupassa), mielipidekyselyjä, erilaisia mielipiteen ilmaisumuotoja digitaalisten välineiden, kohderyhmien ja paneelien avulla ja osallistavia menetelmiä (esimerkiksi sosiaaliset hackathonit, avoimen keskustelun menetelmät, LivingLabs, world café -kokoontumiset, palvelumallit, muotoiluajattelu, käyttäjämatkat ja erilaiset osallistavat verkkotyökalut). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Yhteiskehittäminen ei kuitenkaan ole tekninen ratkaisu, eikä sitä voida toteuttaa vain yhdellä menetelmällä. Se on toimintamalli, joka ulottuu palvelumuotoilun ja palveluntarjonnan eri vaiheisiin. Välineistö ulottuu radikaalimmissa muodoissaan yhteishallinnan malleihin, joilla edistetään vallan siirtoa ja toisinaan palvelujen omistajuuden siirtoa kansalaisille ja yhteisöille. Tähän sisältyy sellaisten henkilöiden virallinen osallistaminen, joilla on omakohtaista kokemusta hallintosopimuksista, vastavuoroisista sopimuksista, osuuskunnista ja yhteisöorganisaatioista. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Onnistunut yhteiskehittämisprosessi edellyttää kaikkien potentiaalisten käyttäjäryhmien osallistamista, jotta niiden intressejä voidaan edustaa. Sellaisten kansalaisten osallistamisen suosiminen, joilla on muita enemmän resursseja ja jotka ovat valmiimpia osallistumaan, voi johtaa epädemokraattisiin prosesseihin. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Yhteiskehittämisen välttämätön edellytys on myös prosessiin osallistujien välinen luottamus, jota voidaan rakentaa palveluntarjoajien ja sidosryhmien välille vain, jos tuodaan avoimesti esiin, mitä asianomaisella palvelulla pyritään saavuttamaan yhteiskehittämisen avulla ja missä määrin yhteiskehittäjille annetaan avoimesti tietoa palvelun laajuudesta ja kattavuudesta (19). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Yhteiskehittämisen olisi aina tapahduttava kansallisen, alueellisen ja paikallisen tarvesuunnittelun pohjalta. Sen yhteydessä on aina otettava huomioon erilaisten tarpeiden väliset ristiriidat. Kun tarpeet on kartoitettu, voidaan käydä julkista keskustelua ja tarkastella ehdotuksia niiden tärkeysjärjestyksestä sekä laatia kriteerit asianomaisten välittäjä- ja päätöksentekoelinten käyttöön, jotta voidaan taata laadukkuus, luotettava tarjonta ja saatavuus, yhdenvertainen kohtelu sekä käyttäjien oikeuksien kunnioittaminen. Yleishyödyllisten palvelujen lopullisena tavoitteena onkin oltava koko yhteiskunnalle koituva hyöty. Yhteiskehittäminen ei saa missään tapauksessa johtaa tahattomasti palvelujen laadun heikkenemiseen, perusteettomiin hinnankorotuksiin tai palvelujen saatavuuden rajoittamiseen. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Yhteiskehittäminen on palveluntarjoajien, palvelujen käyttäjien ja muiden sidosryhmien välistä dynaamista vuorovaikutusta, ja siihen sisältyy erilaisia mahdollisia vaiheita: |
| --- | --- |

4.9

| 4.9.1 | yhteiskäynnistäminen: yksittäisten palvelujen tavoitteiden ja tarkoitusten määrittely yhdessä prosessin alusta alkaen |
| --- | --- |

4.9.1

| 4.9.2 | sidosryhmien osallistaminen: uusien toimijoiden (käyttäjien, asiakkaiden, palveluntarjoajien) osallistaminen ja sitouttaminen koko prosessin ajan |
| --- | --- |

4.9.2

| 4.9.3 | yhteissuunnittelu: palvelun yhteissuunnittelu |
| --- | --- |

4.9.3

| 4.9.4 | yhteistoteutus: palvelujen tarjonta yhdessä |
| --- | --- |

4.9.4

| 4.9.5 | yhteishallinnointi: palvelujen yhteinen organisointi ja hallinnointi |
| --- | --- |

4.9.5

| 4.9.6 | yhteishallinta: toimintapolitiikkojen yhteinen muotoilu |
| --- | --- |

4.9.6

| 4.9.7 | yhteisarviointi: palvelujen tehokkuuden ja vaikuttavuuden tai tehtyjen päätösten yhteisarviointi asetettujen kriteerien perusteella. |
| --- | --- |

4.9.7

| 4.10 | Tässä yhteydessä on mainittava, että käytössä on jo innovatiivisia malleja, joiden puitteissa yleishyödyllisten palvelujen tarjonta ei ylipäätään ole mahdollista ilman käyttäjien aktiivista osallistumista (20). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | On olennaisen tärkeää, että yleishyödyllisiä palveluja kehitetään osana käyttäjien, yhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa tehtävää yhteistyötä sen varmistamiseksi, että ne luovat ja parantavat yleishyödyllisten palvelujen lisäarvoa – eli lisäävät hyvinvointia tai yhteisymmärrystä yhteisestä edusta, joka voi olla perustana toimintapolitiikkojen, strategioiden ja palvelujen kehittämiselle. Palvelujen yhteiskehittämisessä palvelujen käyttäjät työskentelevät yhdessä ammattilaisten kanssa palvelujen suunnittelussa, luomisessa ja tarjonnassa (21). Siksi tässä prosessissa innovaattorin, palveluntarjoajan ja palvelun käyttäjän roolit lähenevät toisiaan. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Yhteiskehittämisen lisäarvo perustuu aina aktiiviseen yhteistyöhön, jota tekevät viranomaiset, joilla on oikeudellinen tai poliittinen vastuu yleishyödyllisten palvelujen tarjonnasta, sekä palvelujen tarjoajat ja käyttäjät, jotka on otettava mukaan demokraattiseen yhteiskehittämisprosessiin. Yhteiskehittäminen parantaa näin ollen poliittisten päätösten demokraattista legitimiteettiä. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Mainittu lisäarvo edistää erityisesti demokraattisen osallistumisen vahvistamista, kun palveluntarjoajat tulevat kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tai voittoa tavoittelemattoman yhteisötalouden piiristä, missä päätoimiset työntekijät tekevät yhteistyötä vapaaehtoistyöntekijöiden tai itseapurakenteiden kanssa, tai kun palvelujen käyttäjien intressejä edustavat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat tosiasiassa vaikuttaa julkisiin tai yksityisiin palveluntarjoajiin. Yhteiskehittämisellä on myös moraalinen ulottuvuus: se vahvistaa yhteisöjä, yhteenkuuluvuutta ja toimijoiden välistä luottamusta (22). |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Tämä tulee esiin myös kriisitilanteissa. Tuoreena esimerkkinä ovat kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tarjoamat palvelut (erityisesti sosiaali- ja koulutusaloilla) Ukrainan sotaa pakeneville ja näiden osallistaminen palvelujen tarjontaan. Kansalaisyhteiskunnan välitön valmius soveltaa spontaanisti mutta samalla menestyksekkäästi yhteiskehittämismalleja ja -prosesseja on osoittautunut erittäin tärkeäksi ja mahdolliseksi alueilla, joilla on jo saatu hyviä kokemuksia yhteiskehittämisprosesseista. |
| --- | --- |

4.14

5.   EU-tason poliittiset aloitteet

| 5.1 | Vaikka jäsenvaltiot, alueet ja kunnat ovat ensisijaisesti vastuussa yleishyödyllisten palvelujen tarjonnan ja siten myös niiden yhteiskehittämisen perusedellytyksistä, kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia on kannustettava tukemaan asianmukaisesti laadukkaiden yleishyödyllisten palvelujen tarjontaa. Jäsenvaltioita on tässä yhteydessä välttämättä kannustettava kehittelemään yhteissuunnittelujärjestelyjä, jotta luodaan välineistö yhteissuunnittelumallien käytön helpottamiseksi. Tällaisilla aloitteilla on tarkoitus saada jäsenvaltioiden asianomaiset sidosryhmät edistämään sitä, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot yhteiskehittävät ja tarjoavat yleishyödyllisiä palveluja myös siksi, että yhteiskehittäminen edistää merkittävästi niin palvelujen mukauttamista muuttuviin tarpeisiin kuin niiden ajanmukaistamista ja tulevaisuuteen suuntaamista. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Tätä varten ETSK kehottaa Euroopan komissiota noudattamaan horisontaalista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon sen eri vastuualueet ja kaikki sidosryhmät, jotta voidaan laatia välineistö, johon sisällytetään yhteiskehittämisen eri muodot, toteutetut pilottihankkeet ja niiden pohjalta saadut kokemukset. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK ehdottaakin, että komissio julkaisee jatkotoimien perustaksi aiheesta työasiakirjan tarkoituksena laatia välineistö, jonka avulla kannustettaisiin ja ohjattaisiin valtiollisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia hyödyntämään tehostetusti yhteiskehittämismalleja. Tällaisessa asiakirjassa olisi muun muassa pohdittava yhteiskehittämistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklan ja SEU- ja SEUT-sopimusten pöytäkirjan N:o 26 valossa ottaen huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, voittoa tavoittelemattoman yhteisötalouden erityisasema yhteiskehittämisessä ja sitä varten tarvittavat perusedellytykset, sellaisina kuin ne määritellään 18. syyskuuta 2020 annetussa ETSK:n lausunnossa ”Entistä vahvemmat voittoa tavoittelemattomat yhteiskunnalliset yritykset sosiaalisesti oikeudenmukaisen Euroopan peruspilarina” (23). Asiakirjassa olisi myös viitattava julkisista hankinnoista annetun direktiivin 2014/24/EU (24) 77 artiklan täytäntöönpanoon siten, että varataan mainitussa artiklassa lueteltujen terveys-, sosiaali- ja kulttuuripalvelujen sekä koulutuspalvelujen hankintasopimukset voittoa tavoittelemattomille organisaatioille. Lisäksi asiakirjassa olisi esitettävä ehdotuksia innovatiivisten yhteiskehittämishankkeiden tukemisesta EU- ja jäsenvaltiotasolla ottaen huomioon tutkimuselementtejä ja hyviä käytänteitä. Edellä mainitun välineistön pohjalta voitaisiin EU:n tasolla toteutetun laajemman kuulemisen jälkeen käynnistää vihreän kirjan ja sen jälkeen valkoisen kirjan laatiminen. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Keskustelun ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi EU:n tasolla ETSK puolestaan perustaa ajatusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa varten alan foorumin, jossa on mukana kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, korkeakouluja ja tutkimushankkeita. |
| --- | --- |

5.4

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 131.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0024&from=FI

2

(3)  https://cosie.turkuamk.fi

3

(4)  Drechsler, W. (2009), Towards a Neo-Weberian European Union? Lisbon agenda and public administration, Halduskultuur – Administrative Culture, 2009, 10(1), s. 6–21.

4

Halduskultuur – Administrative Culture

(5)  Çolak, Ç. D. (2019), Why the new public management is obsolete: an analysis in the context of the post-new public management trends, Croatian and Comparative Public 2019, 19(4), s. 517–536, https://doi.org/10.31297/hkju.19.4.1

5

Croatian and Comparative Public

(6)  Torfing, J., Sørensen, E., & Røiseland, A. (2019), Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward, Administration & Society 2019, 51(5), s. 795–825, https://doi.org/10.1177/0095399716680057.

6

Administration & Society

(7)  https://ec.europa.eu/info/topics/single-market/services-general-interest_fi

7

(8)  Vahvistettu Rooman sopimuksessa, nykyään SEUT-sopimuksen 106 artikla.

8

(9)  SEUT-sopimus – Yleisesti sovellettavat määräykset, 14 artikla.

9

(10)  SEU- ja SEUT-sopimusten pöytäkirja N:o 26.

10

(11)  Perusoikeuskirjan 36 artikla.

11

(12)  Pilarin periaate 20.

12

(13)  SEU- ja SEUT-sopimusten pöytäkirja N:o 26.

13

(14)  SEUT-sopimuksen 14 artikla.

14

(15)  SEUT-sopimuksen 106 artikla.

15

(16)  Monien jäsenvaltioiden pahenevan asuntokriisin johdosta kohtuuhintaisen asumisen merkitys välttämättömänä palveluna lisääntyy.

16

(17)  ”Vesi, sanitaatio, energia, liikenne, rahoituspalvelut ja digitaalinen viestintä.”

17

(18)  Torfing, J., Sørensen, E., & Røiseland, A. (2019), Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward, Administration & Society 2019, 51(5), s. 795–825, https://doi.org/10.1177/0095399716680057.

18

Administration & Society

(19)  https://cosie.turkuamk.fi/arkisto/index.html

19

(20)  Esimerkiksi Ranskassa ”services publics partagés” (jaetut yleishyödylliset palvelut): https://service-public-partage.fr/

20

(21)  Social Care Institute of Excellence (2015), Co-production in social care: what it is and how to do it?, SCIE Guide 51.

21

Co-production in social care: what it is and how to do it?

(22)  C. Fox et al. (2021), A New Agenda for Co-Creating Public Services, Turku University of Applied Sciences, https://julkaisut.turkuamk.fi/isbn9789522167842.pdf

22

A New Agenda for Co-Creating Public Services,

(23)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 131.

23

(24)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0024&from=FI

24

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/83

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ljubljanan sopimuksen mukaiset temaattiset kumppanuudet”

(valmisteleva lausunto)

(2022/C 486/12)

| Esittelijä: | David SVENTEK |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Florian MARIN |

Esittelijä:

David SVENTEK

Yhteisesittelijä:

Florian MARIN

| Lausuntopyyntö | neuvoston puheenjohtajavaltio Tšekki, 26.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 190/1/4 |

Lausuntopyyntö

neuvoston puheenjohtajavaltio Tšekki, 26.1.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

9.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

190/1/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK puoltaa voimakkaasti Ljubljanan sopimuksen lausumia EU:n kaupunkiagendasta ja on erityisen tyytyväinen siihen, että kestävässä kaupunkikehityksessä painotetaan vahvasti kumppanuutta sekä monitasoisia ja monisidosryhmäisiä toimintatapoja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Temaattisten kumppanuuksien tulee johtaa konkreettisiin ja pysyväluonteisiin toimiin ja tuloksiin, jotka kestävät kauemmin kuin itse kumppanuudet. Tuloksia tulee pyrkiä jatkuvasti siirtämään muihin jäsenvaltioihin, muille alueille, muihin kaupunkeihin tai muille toimialoille. Tällaisten mahdollisuuksien alueellista jakautumista ja maantieteellistä tasapainoa tulee valvoa sen varmistamiseksi, että muita heikommassa asemassa olevat alueet ja kaupungit voivat hyötyä niistä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EU:n kaupunkiagendan ja koheesiopolitiikan välistä yhteyttä voitaisiin vahvistaa. Vaikka kyse on kahdesta erillisestä toimintalinjasta ja aloitteesta, joilla on eri viitekehyksissä erilaiset tavoitteet, synergiavaikutuksia olisi saatava aikaan. Tarvitaan yhteenliitettyjä välineitä, jotta kaupunkeja voidaan tukea koheesiopolitiikan puitteissa entistä johdonmukaisemmin, sekä alojen ja toimielinten välistä strategista ja operatiivista yhteistyötä ja yhdentymistä. Temaattisten kumppanuuksien legitimiteettiä olisi tulevaisuudessa vahvistettava. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ennakoitavissa olevat ja taloudellisesti tuetut täytäntöönpanomekanismit, joilla EU:n strategiset tavoitteet muunnetaan konkreettisiksi toimiksi, sekä kunnollinen paikallinen rahoitus ovat ratkaisevan tärkeitä pienten ja keskisuurten kaupunkien viranomaisille, jotta ne pystyvät osallistumaan EU:n kaupunkiagendan prosesseihin pitkäjänteisesti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että temaattisten kumppanuuksien kumppaniosapuolten valinnassa käytettävien kriteerien on oltava tarkemmin määriteltyjä, avoimempia ja osallistavampia. Valintaprosessissa ei saa unohtaa työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuutta osallistua siihen kaupunkien viranomaisten rinnalla. On tärkeää ottaa huomioon kaupunkien viherryttämiseen ja kestävään matkailuun liittyvä ennakkoarviointi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Työoloihin ja -ehtoihin, urakehityksen ennakoitavuuteen sekä laadukkaiden työpaikkojen saatavuuteen, yhdenvertaisiin mahdollisuuksiin ja palkkojen asianmukaisuuteen liittyviä kysymyksiä olisi pohdittava monialaisesti. Kaikenlaisten vuoropuhelujen ja sidosryhmäkuulemisten – työmarkkinavuoropuhelu, kansalaisvuoropuhelu, kansalaisten kuuleminen jne. – järjestämisen tulee olla huomion kohteena. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK pitää aiheellisena kiinnittää huomiota alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan, temaattisiin kokonaisuuksiin ja verkostoihin, räätälöityjen ja paikkalähtöisten ratkaisujen kehittämisverkostoihin sekä etenkin pienten ja keskisuurten kaupunkien kykyyn hyödyntää olemassa olevia temaattisia ja kaupunkiverkostoja. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK:lle voitaisiin antaa EU:n kaupunkiagendan ja Ljubljanan sopimuksen hallinnoinnissa nykyistä vahvempi asema. Komitea tulisi myös kutsua mukaan sekä kaupunkikehitysryhmään että kaupunkiagendan tekniseen valmisteluryhmään, ja sen tulee voida osallistua kaupunkiasioita käsitteleviin pääjohtajien kokouksiin. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Osallistava demokratia, kaupunkien hyvinvointitalous ja kaupunkien ja maaseudun väliset yhteydet voisivat olla uusia temaattisten kumppanuuksien aiheita. Niiden yhteydessä tulisi huomioida erityisesti nuoret. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK toistaa ehdotuksensa perustaa temaattisiin kumppanuuksiin liittyviä kysymyksiä käsittelevä sihteeristö, joka voisi parantaa kumppanuuksien tehokkuutta ja vaikuttavuutta, pitää yllä yhteyksiä paikallistason kaupunkipolitiikkaan, tarjota teknistä apua ja helpottaa temaattisten yhteisöjen muodostamista ja aihekohtaisten parhaiden käytäntöjen vaihtoa. Tämä olisi tehtävä tiiviissä yhteistyössä Euroopan alueiden komitean kanssa. |
| --- | --- |

1.10

2.   Taustaa

| 2.1 | Kaupunkiasioista vastaavat EU-maiden ministerit hyväksyivät 26. marraskuuta 2021 Ljubljanan sopimuksen ja siihen liittyvän monivuotisen työohjelman, mistä käynnistyi EU:n kaupunkiagendan uusi vaihe. Asiakirjassa esitetään konkreettisia toimia EU:n kaupunkiagendan uudistamiseksi. Yhteisenä tavoitteena on tehdä siitä vaikuttavampi ja tehokkaampi. Monivuotinen työohjelma täydentää poliittista julistusta, ja siinä esitetään toimintaparametrit, työskentelymenetelmät ja etapit tämän monitasoiseen hallintoon perustuvan ja monisidosryhmäisen aloitteen seuraavan vaiheen toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU:n kaupunkiagendan 14 ensisijaista aihetta (1) ovat edelleen ajankohtaisia. Aiheina ovat maahanmuuttajien ja pakolaisten kotouttaminen, ilmanlaatu, köyhyys kaupungeissa, asuminen, kiertotalous, työpaikat ja osaaminen paikallistaloudessa, ilmastonmuutokseen sopeutuminen (mukaan lukien vihreät infrastruktuuriratkaisut), energiasiirtymä, kestäväpohjainen maankäyttö ja luontoon perustuvat ratkaisut, kaupunkiliikenne, digitalisaatio, innovatiiviset ja vastuulliset julkiset hankinnat, kulttuuri ja kulttuuriperintö sekä julkisten tilojen turvallisuus. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ljubljanan sopimuksessa tähän ensisijaisten aiheiden luetteloon lisättiin vielä seuraavat neljä teemaa: tasa-arvoiset kaupungit, ruoka, kaupunkien viherryttäminen ja kestävä matkailu. Ne lisättiin yhteiskehittämiseen perustuvien prosessien pohjalta ja nivottiin uuteen Leipzigin peruskirjaan, EU:n politiikkoihin, muihin kaupunkikehityksen uusiin suuntauksiin ja kaupunkien tarpeisiin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltio Tšekki on pyytänyt ETSK:ta tarkastelemaan sitä, miten uudesta Ljubljanan sopimuksesta juontuvat muutokset voisivat vaikuttaa uusien temaattisten kumppanuuksien luomiseen. Kahta neljästä Ljubljanassa sovitusta aiheesta – kaupunkien viherryttäminen ja kestävä matkailu – kehitellään edelleen Tšekin EU-puheenjohtajakaudella. |
| --- | --- |

2.4

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK puoltaa voimakkaasti Ljubljanan sopimuksen lausumia EU:n kaupunkiagendasta ja on erityisen tyytyväinen siihen, että kaupunkikehityksessä painotetaan vahvasti kumppanuutta sekä monitasoisia ja monisidosryhmäisiä toimintatapoja. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK kannattaa myös sitä, että EU:n kaupunkiagendaa ja sen kehittämistä jatketaan suhteellisuusperiaatetta kaikilta osin noudattaen. Lisäksi täydentävyysperiaatteesta olisi pidettävä tarkasti huolta paikallistasolla. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK on tyytyväinen siihen, että Ljubljanan sopimuksessa tunnustetaan ETSK:n merkitys ja rooli EU:n kaupunkiagendan edistäjänä. Kuten EU:n kaupunkiagendan monivuotisessa työohjelmassa todetaan, ETSK on kykenevä ja halukas antamaan oman panoksensa alueellisen kehityksen, kumppanuuksien, kaupunkikehityksen taloudellisten ja sosiaalisten näkökohtien sekä EU:n kaupunkipolitiikkoja koskevan tiedon levittämisen osalta ja tukemaan niitä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kaupunkikehityspolitiikkojen moninaisuus, mutkikkuus ja kestävyyshaasteet edellyttävät monitasoisia ja monisidosryhmäisiä lähestymistapoja, joissa etusijalla ovat kumppanuudet. Ljubljanan sopimuksessa tunnustetaan kumppanuuden merkitys tietämyksen parantamisessa. Temaattisten kumppanuuksien tulee johtaa konkreettisiin ja pysyväluonteisiin toimiin ja tuloksiin, jotka kestävät kauemmin kuin itse kumppanuudet. Tuloksia tulee pyrkiä jatkuvasti siirtämään muille alueille, muihin kaupunkeihin tai muille toimialoille. Tällaisten mahdollisuuksien alueellista jakautumista tulee valvoa. Kaupunkeja olisi motivoitava ja kannustettava hyödyntämään Euroopan mittakaavassa tarjolla olevia kehitysmahdollisuuksia ja toimimaan aktiivisesti EU:n tasolla. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kaupunkien ja niiden kehityspolitiikkojen moninaisuutta on vaikea käsitellä, eikä tähän ongelmaan ole tällä hetkellä yleispätevää ratkaisua EU:n kaupunkikehityspolitiikassa. Tarvitaan räätälöityä lähestymistapaa, jossa arvostetaan kumppanuutta, kansalaisyhteiskuntaa ja työmarkkinaosapuolia. Kehitysstrategioiden tulevaisuuden ratkaisuissa on otettava huomioon erilaisia näkökulmia, asiantuntemuksen lajeja ja tieteenaloja. ETSK:n lausunnossa ”EU:n alueellisen toimintasuunnitelman, Leipzigin peruskirjan ja EU:n kaupunkiagendan tarkistaminen” (2) kehotetaan hyödyntämään toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kulloisellekin aluetyypille parhaiten soveltuvia tukivälineitä, sillä näin voidaan lievittää riskialueiden huono-osaisuutta, kehityspuutteita ja eristyneisyyttä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kilpailu kestävään kehitykseen liittyvästä rahoituksesta olisi pidettävä reiluna kaikkien erityyppisten kaupunkien osalta, eli pienten ja keskisuurten kaupunkien tulee voida saada rahoitusta yhdenvertaisesti. Kilpailuperiaate olisi myös mukautettava tilanteeseen ja otettava aina huomioon. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ljubljanan sopimukseen sisältyy uutena elementtinä aihealueiden ennakkoarviointi. Tällaisia arviointeja tehdään, jotta lähestymistapa olisi käytännöllinen, tehokas ja tulossuuntautunut ja EU:n kaupunkiagendan tuloksilla olisi tulevaisuudessa vahvempi vaikutus. Arviointien avulla voidaan myös sovittaa yhteistyökumppanien valintakriteerit kulloiseenkin tilanteeseen. ETSK suosittaa, että kaupunkipolitiikan sidosryhmätoiminnassa ja tulevissa temaattisissa kumppanuuksissa kiinnitetään jatkuvasti huomiota mm. kumppanuus- ja yhteistyömalleja koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoon. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Temaattisten kumppanuuksien toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoa varten olisi luotava EU:n varoista ja julkisista varoista rahoitettavia räätälöidyn tuen välineitä. Etenkin pienten ja keskisuurten kaupunkien ja organisaatioiden auttamiseksi tarvitaan mukautettua tukea (rahoitusvälineitä, avustuksia ja rahastoja), jolla varmistetaan temaattisten kumppanuuksien täytäntöönpanoprosessin tehokkuus. Tällaista tukea olisi myös voitava saada yhdenvertaisesti, eikä pieniä organisaatioita ja kaupunkeja saa unohtaa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Yhdennettyjen alueellisten investointien ja yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen kaltaiset välineet ovat olleet laajalti menestyksekkäitä, ja niitä olisi jatkettava ja vahvistettava vakaiden ja ennakoitavien täytäntöönpanomekanismien pohjalta. ETSK pitää lisäksi mahdollisena soveltaa yhdennettyä lähestymistapaa (3), jossa voidaan yhdistellä julkista ja yksityistä rahoitusta kapasiteetin lisäämiseksi ja riskien jakamiseksi. Tämä hyödyttäisi sekä alueellista että kaupunkikehitystä ja edellyttää demokraattista valvontaa, avointa hallintotapaa ja vastuullisuutta. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kestävän kaupunkikehityksen haasteita käsiteltäessä olisi aina kiinnitettävä huomiota innovointiin. Mahdollisuudet innovointiin sekä innovatiivisten ideoiden jakaminen ja laajempi hyödyntäminen tulee sisällyttää kautta linjan vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikkaan ja jäsenvaltiotason kumppanuussopimuksiin. Uusien merkityksellisten ja innovatiivisten ratkaisujen testaamista ei saa laiminlyödä etenkään teknologia 4.0:n, teollisuus 5.0:n ja web3-teknologian kaltaisilla aloilla tai sosiaalisessa innovoinnissa. Eurooppalaisella kaupunkialoitteella on tärkeä rooli valmiuksien kehittämisessä ja innovatiivisten toimien tukemisessa. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Syrjäytyneiden alueiden ja kaupunkien ja niiden haavoittuvassa asemassa olevien asukkaiden olisi oltava jatkuvasti tärkeällä sijalla kehityspolitiikoissa, tavoitteena parantaa kaikkien kansalaisten elämänlaatua. Köyhyyden vähentämisen tulee olla niin ikään keskeinen tavoite. Laadukkaan ja osallistavan koulutuksen, sosiaalipalvelujen, terveydenhuollon ja muiden julkisten palvelujen saatavuus on ratkaisevan tärkeää pandemian jälkeisen oikeudenmukaisen elpymisen varmistamiseksi kaupungeissa. Temaattisia kumppanuuksia kehitettäessä ja toteutettaessa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin kaupunkien väestöryhmiin, erityisesti ikääntyneisiin ja vammaisiin henkilöihin, vähemmistöihin, maahanmuuttajiin, pakolaisiin sekä sosiaalisesti, taloudellisesti ja kulttuurisesti heikommassa asemassa oleviin henkilöihin. Heidän osallistamisensa on varmistettava kehittämällä valmiuksia prosessin puitteissa. ETSK suosittaa painokkaasti, että sosiaalisen, taloudellisen, ympäristöön liittyvän ja alueellisen eriarvoisuuden uusien muotojen vähentäminen asetetaan yhdeksi painopisteeksi. Tätä varten tulee varmistaa eri sidosryhmien oikeudenmukainen ja monipuolinen osallistuminen. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Ljubljanan sopimuksessa viitataan organisointi- ja asiantuntijatuen tarpeeseen sekä eräisiin pienten kaupunkien tukitarpeisiin. Koska EU:n kaupunkiagenda on edelleen epävirallinen ja vapaaehtoispohjainen aloite, osanottajien olisi myös osallistuttava kumppanuuksien tukemiseen ja toimien toteuttamiseen. ETSK katsoo, että kumppanuuksien edellyttämässä teknisessä tuessa on huomioitava kumppanuuksien lopputulosten kestävyys. Vahvistettuun, yhdennettyyn ja osallistavaan lähestymistapaan sekä tietojen keräämiseen ja käyttöön faktapohjaisessa investointitoiminnassa tulee niin ikään kiinnittää jatkuvasti huomiota. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Ennakoitavissa olevat ja taloudellisesti tuetut täytäntöönpanomekanismit, joilla EU:n strategiat muunnetaan konkreettisiksi toimiksi, sekä kunnollinen paikallinen rahoitus ovat kuitenkin ratkaisevan tärkeitä pienten ja keskisuurten kaupunkien viranomaisille, jotta ne pystyvät osallistumaan EU:n kaupunkiagendan prosesseihin pitkäjänteisesti. Tämän periaatteen soveltamisesta olisi lisäksi pidettävä tarkasti huolta temaattisten kumppanuuksien täytäntöönpanon yhteydessä. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Koheesiopolitiikka tarjoaa ohjelmakaudella 2021–2027 erilaisia työkaluja ja välineitä kestävän kaupunkikehityksen edistämiseksi. Uuden toimintapoliittisen tavoitteen 5 ”Eurooppa lähempänä kansalaisia” puitteissa pyritään kehittämään erityisiä välineitä, joita voidaan käyttää paikallisten kehitysstrategioiden toteuttamisessa kaikenkokoisissa kaupungeissa. Vähimmäisosuutta, joka EAKR:n varoista on kussakin jäsenvaltiossa kohdennettava kaupunkien näiden strategioiden perusteella valitsemiin kaupunkikehitysalan painopisteisiin ja hankkeisiin, on kasvatettu 5 prosentista 8 prosenttiin. Lisäksi on luotu eurooppalainen kaupunkialoite, jonka on tarkoitus johdonmukaistaa kaupungeille tarjottavaa tukea. ETSK suosittaa, että temaattisiin kumppanuuksiin liittyvistä mahdollisuuksista levitetään jatkuvasti tietoa paikallistasolla ja että kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät, myös ETSK, otetaan mukaan. Tulevaisuudessa voitaisiin korvamerkitä suurempi osa varoista kaupunkien kehittämiseen. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Epävakaisuuden lisääntymisen ja riskien moninaisuuden vuoksi temaattisten kumppanuuksien on edistettävä selviytymiskyvyn parantamista ja valmiuksia reagoida entistä tehokkaammin mm. covid-19:n kaltaisiin epäsymmetrisiin häiriöihin. Ukrainassa käytävä tuomittava sota vaikuttaa kaupunkikehitykseen rajanaapurimaissa. Temaattisia kumppanuuksia olisi mukautettava, jotta niiden avulla voidaan vastata äkillisiin kriiseihin, ja niihin olisi yhdistettävä strategisia pitkän aikavälin toimintamalleja. |
| --- | --- |

3.15

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK katsoo, että temaattisten kumppanuuksien kumppaniosapuolten valinnassa käytettävien kriteerien on oltava tarkemmin määriteltyjä. Valintaprosessissa ei saa unohtaa työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuutta osallistua siihen kaupunkien viranomaisten rinnalla. Tämä koskee myös organisaatioita, jotka edustavat haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä, kuten ikääntyneitä ja vammaisia henkilöitä, vähemmistöjä, maahanmuuttajia, pakolaisia sekä sosiaalisesti, taloudellisesti ja kulttuurisesti heikommassa asemassa olevia henkilöitä. Kyseisiä organisaatioita olisi kannustettava ja motivoitava osallistumaan EU:n kaupunkiagendan puitteissa toimiviin kumppanuuksiin. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK on Amsterdamin julkilausuman mukaisesti tervetullut osallistumaan toimivaltansa puitteissa EU:n kaupunkiagendan jatkokehittämiseen, ja se on yksi julkilausumassa mainituista sidosryhmistä. Amsterdamin julkilausuman validius vahvistettiin uuden Leipzigin peruskirjan täytäntöönpanoasiakirjassa ja Ljubljanan sopimuksessa. ETSK:lle pitäisi antaa EU:n kaupunkiagendan ja Ljubljanan sopimuksen hallinnoinnissa nykyistä vahvempi asema. Komitea on keskeinen EU-tason sidosryhmätoimija, jolla on vastuuta kehityspolitiikkoihin liittyvistä taloudellisista ja sosiaalisista näkökohdista, ja sillä on valmiudet, tarvittavaa asiantuntemusta ja oikeutus antaa panoksensa kaikkiin kolmeen Ljubljanan sopimuksen pilariin, jotka ovat parempi rahoitus, parempi sääntely ja parempi tietämys. ETSK:lla tulisi olla virallisesti tunnustettu asema ja oma roolinsa Ljubljanan sopimuksen keskeisissä hallintoelimissä. Komitea tulisi kutsua mukaan sekä kaupunkikehitysryhmään että kaupunkiagendan tekniseen valmisteluryhmään, ja sen tulee voida osallistua kaupunkiasioita käsitteleviin pääjohtajien kokouksiin. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK katsoo, että tulevissa temaattisissa kumppanuuksissa olisi käsiteltävä muun muassa sellaisia aiheita kuin osallistava demokratia, kaupunkien hyvinvointitalous ja kaupunkien ja maaseudun väliset yhteydet (4), sillä ne sopivat yhteen EU:n strategiakehyksessä sovellettavan aluekehitysmallin kanssa. Komitea kehottaa säilyttämään selkeän yhteyden kumppanien valintaprosessin, teemojen valinnan ja kestävän kehityksen tavoitteiden välillä ja turvaamaan kumppanuuden puitteissa kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon annetun panoksen. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Temaattisia kumppanuuksia voitaisiin järjestää tulevaisuudessa temaattisten kokonaisuuksien ja olemassa olevien temaattisten verkostojen sekä räätälöityjä ja paikkalähtöisiä ratkaisuja kaupunkien tarpeisiin kehittävien verkostojen puitteissa. Etenkin pienten ja keskisuurten kaupunkien kykyä hyödyntää verkostoja pitäisi pyrkiä edelleen parantamaan. Kaupunkien olisi oltava temaattisten kumppanuuksien alhaalta ylöspäin suuntautuvan toimintamallin ytimessä, jotta voidaan varmistaa paikallisten realiteettien ja olemassa olevien temaattisten kumppanuuksien keskinäinen synergia. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Temaattisissa kumppanuuksissa käytettävän kuulemisprosessin tulee pitää sisällään kaikenlaisia vuoropuheluja ja kuulemisia, esimerkkeinä työmarkkinavuoropuhelu ja erilaiset kansalaisvuoropuhelut, ja siihen tulee ottaa mukaan kaikentyyppiset kansalaisyhteiskunnan sidosryhmät, kuten työmarkkinaosapuolet, valtiovallasta riippumattomat organisaatiot ja kansalaiset. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK ehdottaa, että komission ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa perustetaan temaattisten kumppanuuksien sihteeristö tukemaan tällaisia kumppanuuksia, pitämään yllä yhteyksiä paikallistason kaupunkipolitiikkaan, tarjoamaan teknistä apua sekä helpottamaan temaattisten yhteisöjen muodostamista ja aihekohtaisten parhaiden käytäntöjen vaihtoa. Tehokkaan hallinnon ja toimivien temaattisten kumppanuuksien varmistamiseksi ja etenkin toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoa varten olisi osoitettava riittävät resurssit. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK suosittaa, että EU:n kaupunkiagendan ja koheesiopolitiikan välistä yhteyttä vahvistettaisiin. Vaikka kyse on kahdesta erillisestä toimintalinjasta ja aloitteesta, joilla on eri viitekehyksissä erilaiset tavoitteet, synergiavaikutuksia olisi saatava aikaan erityisesti tietämyksenjakofoorumin (5) sekä eurooppalaiseen kaupunkialoitteeseen liittyen kehitettävien hyödyntämistoimien puitteissa. Temaattisten kumppanuuksien jo meneillään olevat täytäntöönpanotoimet voitaisiin mainita toimenpideohjelmissa, eri ehdotuspyynnöissä tai hankkeiden arviointikriteereissä. Temaattisiin kumppanuuksiin liittyvän työn tuloksia olisi hyödynnettävä uusien koheesiopolitiikan toimenpideohjelmien suunnittelussa. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Paikallisesti toteutettavien kaupunkipolitiikkojen ja EU:n politiikkojen, erityisesti koheesiopolitiikan, tulee olla entistä johdonmukaisempia ja vahvemmin toisiinsa kytkettyjä. Tarvitaan yhteenliitettyjä välineitä, jotta kaupunkeja voidaan tukea koheesiopolitiikan puitteissa entistä johdonmukaisemmin, sekä alojen ja toimielinten välistä strategista ja operatiivista yhteistyötä ja yhdentymistä. Lisäksi alueellista kilpailukykyä on lujitettava pitämällä huoli siitä, että kaupunki- ja maaseutualueet täydentävät toisiaan ja että sosiaalinen yhteenkuuluvuus on vahvaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan puitteissa. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Työoloihin ja -ehtoihin, urakehityksen ennakoitavuuteen sekä laadukkaiden työpaikkojen saatavuuteen, tarjolla oleviin mahdollisuuksiin ja palkkojen asianmukaisuuteen liittyvät kysymykset ovat tärkeitä kaupunkikehitysprosessien oikeudenmukaisuuden ja tasapuolisuuden kannalta, ja niitä olisi pohdittava monialaisesti niin kaupunkien viherryttämisen, elintarvikeketjun kestävyyden, kiertotalouden kuin kestävän matkailunkin näkökulmasta. Ihmisiin investoimisen pitäisi olla jatkossakin yksi kehitysstrategioiden tärkeimmistä painopisteistä. Yhtäläiset mahdollisuudet sekä se, että kaikki voivat osallistua tasapuolisesti ja että perusoikeuksia voidaan käyttää, ovat ratkaisevan tärkeitä temaattisten kumppanuuksien onnistumisen kannalta. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Koska resurssit ja tarpeet keskittyvät kaupunkialueille, talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa olisi tarkasteltava kaupunkikehityspolitiikkojen tehokkuutta yksilöllisemmin, jotta yhtään ihmistä tai aluetta ei unohdeta. Johdonmukaisuutta EU:n muiden välineiden, kuten Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, kanssa olisi tarkkailtava jatkuvasti. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Luonteeltaan erittäin monisyisten kehitysstrategioiden ja -hankkeiden tarve kasvaa. ETSK katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten pitäisi vahvistaa kansalaisten osallistumiseen, strategiseen ennakointiin ja erilaisten skenaarioiden valmisteluun sekä strategiseen suunnitteluun ja julkisten investointien toteuttamiseen liittyviä valmiuksiaan tämäntyyppisten investointien mahdollistamiseksi. Tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta Euroopan kaupungit voivat kehittyä kestäväpohjaisesti ihmiskeskeiseen suuntaan. Datan kokoamiseen eri kumppanuuksista ja datan saatavuuteen avoimen datan alustoilla sekä digitaaliseen oikeuteen ja verkkodemokratiaan on kiinnitettävä huomiota. |
| --- | --- |

4.11

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/regional_policy/policy/themes/urban-development/agenda_en

1

(2)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 145.

2

(3)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n alueellisen toimintasuunnitelman, Leipzigin peruskirjan ja EU:n kaupunkiagendan tarkistaminen” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 145).

3

(4)  Ks. ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Kohti maaseudun ja kaupunkien kestävää kehitystä koskevaa kokonaisvaltaista strategiaa” (EUVL C 105, 4.3.2022, s. 49).

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/strategy/strategy-2020-2024/our-digital-future/era/knowledge-exchange-platform-kep_en

5

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/88

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Energiaköyhyyden torjuminen ja EU:n selviytymiskyky: taloudelliset ja yhteiskunnalliset haasteet”

(puheenjohtajavaltio Tšekin pyytämä valmisteleva lausunto)

(2022/C 486/13)

| Esittelijä: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Neuvoston puheenjohtajavaltion Tšekin lausuntopyyntö | 26.1.2022 päivätty kirje |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla
  valmisteleva lausunto |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 22.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 137/2/5 |

Neuvoston puheenjohtajavaltion Tšekin lausuntopyyntö

26.1.2022 päivätty kirje

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

valmisteleva lausunto

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

22.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

137/2/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan unionin (EU) ja sen jäsenvaltioiden ehdottomana prioriteettina on oltava energian yhtäläisen saatavuuden sekä kohtuuhintaisen ja varman energiahuollon takaaminen. Energian hintojen nousun myötä energiaköyhyys vaikuttaa yhä useampiin EU:n kansalaisiin ja kuluttajiin kaikkialla Euroopassa. Energiaköyhyydestä jo nyt kärsivien tilanne pahenee, ja kuluttajat, joilla ei ole aiemmin ollut ongelmia energialaskujensa maksamisessa, ovat vaarassa ajautua köyhyyteen. Tähän tilanteeseen ovat vaikuttaneet nykyiset geopoliittiset jännitteet, kuten Ukrainan sota, ja EU:n jäsenvaltioiden riippuvuus tuontienergiasta. On ryhdyttävä kiireellisiin toimiin EU:n kansalaisten ja kuluttajien energiaköyhyyden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK panee merkille energiaköyhyyskysymyksen suuren painoarvon EU:n aloitteissa, muun muassa lainsäädännössä ja toimintapolitiikoissa, erityisesti 55-valmiuspaketissa, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanossa ja rakennusten perusparannusaallossa. Nämä toimenpiteet ovat välttämättömiä energiaköyhyyden torjumiseksi pitkällä aikavälillä sekä kestävän kehityksen varmistamiseksi. EU:n selviytymiskykyä mitataan kuitenkin vain sillä, miten unioni jäsenvaltioineen vastaa EU:n kansalaisten ja yritysten kohtaamiin kriittisiin sosiaalisiin, ympäristöön liittyviin ja taloudellisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Jotta nykyinen energiaköyhyyskriisi saadaan ratkaistua, ETSK kehottaa perustamaan laajan ja kunnianhimoisen poliittisen koalition analysoimaan ja käsittelemään energiaköyhyyttä kokonaisvaltaisen lähestymistavan pohjalta. Tavoitteena on saada energiaköyhyys vähennettyä minimiin vuoteen 2030 mennessä ja poistettua pitkällä aikavälillä kokonaan. Koalitiossa olisi oltava mukana Euroopan komissio ja sen energiaköyhyyden neuvontakeskus, Euroopan parlamentti, neuvosto, jäsenvaltiot, Euroopan alueiden komitea, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen osapuolet sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, muun muassa yritysten, kuluttajajärjestöjen ja energiaköyhyydelle eniten alttiita väestönosia edustavien järjestöjen edustajia. Koalition toimia olisi kehitettävä edelleen energiaköyhyyden torjumista koskevan EU-strategian puitteissa, ja komission olisi kannustettava jäsenvaltioita laatimaan kansallisia suunnitelmia tai toimintapolitiikkoja energiaköyhyyden poistamiseksi ja huolehdittava siitä, että kaikki EU:n ja kansallisen tason politiikka- ja rahoitusvälineet nivotaan toisiinsa ja ne ovat johdonmukaisia keskenään. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Asian tärkeyden vuoksi ETSK kehottaa EU:ta edistämään energiaköyhyyttä koskevaa yhteistä lähestymistapaa, jonka pohjalta on mahdollista muodostaa konkreettinen ja yhteinen käsitys energiaköyhyydestä ja kerätä tilastotietoja jäsenvaltioiden erot ja erityispiirteet huomioon ottaen. Tällainen lähestymistapa on tarpeen myös tilanteen sekä eri puolilla unionia toteutettujen toimien vaikutusten seuraamiseksi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK panee merkille, että komissio on jo ryhtynyt esittämään välittömiä ja pitkän aikavälin toimia kuluttajien suojelemiseksi ja energiaköyhyyden torjumiseksi esimerkiksi energiaköyhyyttä koskevan suosituksensa, energian hintoja koskevan välineistönsä ja REPowerEU-tiedonantonsa yhteydessä sekä ehdotuksessaan neuvoston suositukseksi oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen. Vaikka jäsenvaltioiden toimet saattavat riippua kansallisista ja paikallisista erityispiirteistä, EU:n selviytymiskyvyn kannalta on välttämätöntä, että jäsenvaltiot ottavat hätätilanteissa käyttöön erilaisia toimenpiteitä (esimerkiksi suora taloudellinen tuki ja sosiaalipoliittiset toimet sekä kannustimet ja tuki energiankulutuksen vähentämiseksi), joiden avulla voidaan lieventää hintojen nousun kielteisiä vaikutuksia kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleviin kuluttajiin ja yrityksiin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK korostaa, että on tärkeää investoida oikeudenmukaiseen ja tehokkaaseen energiaan, jotta energiaköyhyyttä saadaan vähennettyä pitkällä aikavälillä. Näin ollen on varmistettava, että käytettävissä olevat varat investoidaan uusiutuvaan energiaan ja energiatehokkuuteen sekä rakennusten laajamittaiseen perusparannukseen niin, että niiden avulla tuetaan pienituloisimpia ryhmiä. Tätä varten on huolehdittava siitä, että haavoittuvassa asemassa olevilla ihmisillä on varaa investoida energiatehokkuuteen, ja asetettava energiatehokkuudeltaan kaikkein heikoimmat rakennukset etusijalle. Komission olisi tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa arvioitava, vastaavatko käytettävissä olevat määrärahat tarpeita ja vaatimuksia ja miten jäsenvaltioita voidaan vielä muuten tukea. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Koska energiaköyhyyden perimmäisenä syynä on köyhyys yleensä, on myös olennaisen tärkeää, että komissio ja jäsenvaltiot keskittyvät jatkossakin vähentämään köyhyyttä yleisesti. Kriisi on muistutus jatkuvasta tarpeesta parantaa työllistymismahdollisuuksia, sosiaalista osallisuutta ja mahdollisuuksia kohtuulliseen elintasoon kiinnittäen erityistä huomiota maaseudun ja syrjäisten alueiden asukkaisiin sekä tukea jäsenvaltioiden talouskasvua. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EU:n ja jäsenvaltioiden on varmistettava investointiystävällinen ympäristö Euroopassa nolla- ja vähähiilistä energiaa varten. Tämän lisäksi uudelleen- ja täydennyskoulutuksella on tärkeä merkitys vihreän siirtymän, perusparannusaallon ja energiatehokkuuden yhteydessä. Muita hyödyllisiä toimenpiteitä voisivat olla energiavalistus, -neuvonta ja -konsultointi. Näitä palveluita on oltava paikallistasolla saatavilla laajalti ja kohtuuhintaan (esimerkiksi keskitettyjen palvelupisteiden kautta). |
| --- | --- |

1.8

2.   Yleistä

| 2.1 | Energiaköyhyys on kasvava ongelma ja huolenaihe EU:n kansalaisille ja yrityksille. Vuonna 2020 EU:n väestöstä 8 prosenttia ei oman ilmoituksensa mukaan pystynyt pitämään kotiaan riittävän lämpimänä (1). Määrä on nykyään todennäköisesti suurempi, sillä energian hinnat ovat nousseet jyrkästi vuoden 2021 puolivälistä lähtien. Maaliskuussa 2022 energian vuosi-inflaatio EU:ssa oli 40,2 prosenttia ja energian hintojen vuotuinen muutosvauhti oli enimmillään 99,6 prosenttia vähimmillään 0 prosenttia (2). Energiahintoihin vaikuttavat myös geopoliittiset jännitteet, kuten Ukrainan sota, ja EU:n jäsenvaltioiden riippuvuus tuontienergiasta (3). Energian, liikenteen ja elintarvikkeiden korkeammat hinnat yhdessä lisäävät kaikkiin kuluttajiin kohdistuvaa painetta. Tämä koskee erityisesti pienituloisia kotitalouksia, joiden keskuudessa energiaköyhyys on muita yleisempää. Energiaköyhyys on siis edelleen suuri haaste, jolla on merkittäviä sosiaalisia vaikutuksia. EU:n ja jäsenvaltioiden kiireellisenä tehtävänä on auttaa haavoittuvassa asemassa olevia kansalaisia pääsemään siitä eroon. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Energiaköyhyys johtuu useiden tekijöiden yhteisvaikutuksesta. Näihin kuuluvat muun muassa pienituloisuus, energiatehottomat rakennukset ja laitteet sekä energiankulutuksen vähentämistä koskevan tiedon puute ja kulutuksen pienentämiseen tähtäävien kannustinten hyödyntämismahdollisuuksien puuttuminen. Korkeat energian hinnat vaikuttavat myös kuluttajiin ja yrityksiin, nostavat sähkö-, kaasu- ja vesilaskuja ja saattavat mikroyritykset sekä pienet ja keskisuuret yritykset erittäin epävarmaan tilanteeseen (4) ja konkurssin vaaraan. Tämä voi johtaa työpaikkojen menetyksiin, ja ne taas lisäävät köyhyyttä. Lisäksi ”haavoittuviin mikroyrityksiin” kohdistuu merkittävästi rakennusten sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan aiheutuvia hintavaikutuksia, eikä niillä ole varaa kunnostaa käytössään olevia rakennuksia. Energian hintojen jyrkällä nousulla on kerrannaisvaikutus, joka lisää kaikenlaisten tavaroiden ja palvelujen kustannuksia. Eurooppaan kohdistuu stagflaation, heikomman talouskasvun ja korkean inflaation riski, ja myös nämä ovat köyhyyttä lisääviä tekijöitä (5). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Energiaköyhyydestä kärsivät eniten pienituloiset eurooppalaiset, kuten köyhimmät työntekijät, pienituloiset eläkeläiset, opiskelijat, nuoret aikuiset, monilapsiset perheet ja yksinhuoltajat sekä heikossa asemassa olevat väestöryhmät, joiden köyhyysaste on jo muutenkin korkea, kuten vammaiset henkilöt, ikäihmiset, maahanmuuttajat ja romanivähemmistöt. Naiset ovat alttiimpia energiaköyhyydelle ja sen vaikutuksille, koska he saavat keskimäärin alhaisempaa palkkaa ja ovat suuremmassa määrin riippuvaisia kotitalouksien lämmityksestä ja jäähdytyksestä, sillä he viettävät hoivavelvoitteiden vuoksi enemmän aikaa kotona. Lisäksi energiaköyhyys koettelee itäisten ja eteläisten jäsenvaltioiden asukkaita keskimäärin muita enemmän (6). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Puhtaan ja kohtuuhintaisen energian yhtäläisen saatavuuden takaaminen kaikille EU:n kansalaisille on tärkeä sitoumus EU:lle ja sen jäsenvaltioille. Energia on Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaan yksi niistä peruspalveluista, joihin kaikilla on oikeus (periaate 20). Myös kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa on asetettu tavoitteeksi ”varmistaa edullinen, luotettava, kestävä ja uudenaikainen energia kaikille” (kestävän kehityksen tavoite 7). Riittävä lämmitys, jäähdytys, valaistus ja sähkölaitteiden käyttöön tarvittava energia ovat olennaisia palveluja, jotka luovat perustan kohtuulliselle elintasolle ja terveydelle. Energiapalvelujen saatavuus on olennaisen tärkeää myös sosiaalisen osallisuuden kannalta. Energiaköyhyyden torjumisen moninaiset hyödyt voivat yhdessä edistää suoraan EU:n talouskasvua ja vaurautta. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EU on käsitellyt energiaköyhyyttä viime vuosikymmenellä useissa oikeudellisissa ja poliittisissa asiakirjoissa, esimerkiksi kolmannessa energiapaketissa (2009–2014), vuonna 2015 esitetyssä energiaunionistrategiassa ja vuonna 2019 hyväksytyssä puhtaan energian säädöspaketissa, jonka tarkoituksena on helpottaa oikeudenmukaista energiasiirtymää. Se on tärkeä osatekijä myös tuoreemmissa aloitteissa, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa, johon kuuluvat muun muassa perusparannusaalto ja 55-valmiuspaketti. 55-valmiuspaketissa otetaan energiaköyhyys huomioon useissa ehdotuksissa, esimerkiksi ehdotuksessa uudeksi sosiaaliseksi ilmastorahastoksi, jonka avulla on tarkoitus lieventää liikenteen ja rakennusten alalle kaavaillun hiilenhinnoittelun kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia, sekä energiatehokkuusdirektiivin uudelleenlaatimista koskevassa ehdotuksessa, jossa ehdotetaan energiaköyhyyden määritelmää (7). Pakettiin sisältyy myös ehdotus neuvoston suositukseksi oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen. Siinä annetaan jäsenvaltioille erityisiä ohjeita siitä, miten vihreän siirtymän työllisyys- ja sosiaalinäkökohtiin voidaan puuttua. Tästä on nyt tullut erityisen merkityksellistä, kun siirtymää joudutaan nopeuttamaan energian hintojen nousun ja geopoliittisen tilanteen vuoksi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Euroopan komissio antoi vuonna 2020 energiaköyhyyttä koskevan suosituksen, jossa annetaan ohjeita energiaköyhyyden mittaamiseen soveltuvista asianmukaisista indikaattoreista sekä siitä, miten ”merkittävä määrä energiaköyhyydessä olevia kotitalouksia” määritellään. Suosituksella myös edistetään parhaiden käytäntöjen jakamista jäsenvaltioiden välillä, ja lisäksi siinä yksilöidään, mitä EU-tason tukea on saatavilla ja mitä rahoituslähteitä yhdistelemällä valtio-, alue- ja paikallistason viranomaiset voivat hyödyntää koko rahoituskapasiteettiaan, myös avustuksia ja tuettua peruskorjausta, alkuvaiheen investointien rajoittamiseksi. Muita tärkeitä aloitteita ovat muun muassa energiaköyhyyden neuvontakeskuksen tuki paikallisille hankkeille (nyt on ensimmäinen vuosi, kun keskus tarjoaa teknistä tukea), energian hintavälineistö, joka on auttanut jäsenvaltioita tukemaan kansalaisia ja yrityksiä asianmukaisin välinein näiden pyrkiessä selviytymään korkeista energian hinnoista, haavoittuvassa asemassa olevien kotitalouksien ja yritysten entistä laajempi tukeminen REPowerEU-suunnitelman (8) puitteissa sekä energiaköyhyyttä ja haavoittuvia kuluttajia koskevia kysymyksiä käsittelevän komission koordinointiryhmän (9) äskettäinen perustaminen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK toteaa kuitenkin, että ilman jäsenvaltioiden ripeitä täytäntöönpanotoimia, vahvoja sitoumuksia ja konkreettisia toimenpiteitä, kuten yhteistä lähestymistapaa, jonka pohjalta energiaköyhyydestä voidaan muodostaa käsitys ja siihen voidaan puuttua EU-tasolla ja joka saattaa johtaa yhteiseen määritelmään jättäen jäsenvaltioille kuitenkin mahdollisuuden toteuttaa omaan tilanteeseensa soveltuvia ratkaisuja, komission tähän mennessä esittämät aloitteet eivät riitä ratkaisemaan nykyistä kriisiä, joka vaikuttaa yhä useampiin kuluttajiin. |
| --- | --- |

2.7

3.   Energiaköyhyyden torjuminen kokonaisvaltaisesta näkökulmasta: tarvitaan energiaköyhyyden vastainen poliittinen koalitio ja strategia

| 3.1 | Koska energiaköyhyys on seurausta sosiaalisista, ympäristöön liittyvistä, taloudellisista ja geopoliittisista tekijöistä, sitä on lähestyttävä kokonaisvaltaisesti: ongelmaa on analysoitava maailmanlaajuisesti, ja eri sidosryhmät kuluttajista, kansalaisyhteiskunnan organisaatioista ja yrityksistä aina EU-, valtio-, alue- ja paikallistason viranomaisiin asti on otettava toimiin mukaan. Tätä varten ETSK kehottaa perustamaan laajan ja kunnianhimoisen poliittisen koalition, jossa olisi oltava mukana Euroopan komissio ja sen energiaköyhyyden neuvontakeskus, Euroopan parlamentti, neuvosto, jäsenvaltiot, Euroopan alueiden komitea, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen osapuolet sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, muun muassa yritysten, kuluttajajärjestöjen ja energiaköyhyydelle eniten alttiita väestönosia edustavien järjestöjen edustajia. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Jäsenvaltioiden olisi oltava jatkuvasti yhteydessä kuluttajiin sekä asian parissa työskenteleviin paikallis- ja kunnallisviranomaisiin. Kunnilla, kaupungeilla ja alueilla on usein parhaat mahdollisuudet tunnistaa jo varhaisessa vaiheessa ne kotitaloudet, joita energiaköyhyys uhkaa, ja siten puuttua asiaan mahdollisimman tehokkaasti. Myös paikalliset ja valtakunnalliset yritykset voivat yhdessä valtio- ja paikallistason viranomaisten (mukaan lukien kunnat ja kunnalliset palvelut) kanssa olla tärkeitä toimijoita, kun on kyse toimista, joilla pyritään vähentämään energiaköyhyyttä muun muassa edistämällä perusparannusaaltoa (10). Koska haavoittuvassa asemassa olevat kuluttajat eivät yleensä pysty mukauttamaan kulutustottumuksiaan nopeasti, heitä olisi kuultava ja heidät olisi otettava mukaan toimintaan kaikilla tasoilla. On ratkaisevan tärkeää ottaa heidän kokemuksensa ja käyttäytymismallinsa huomioon toimenpiteiden suunnittelussa ja toteuttamisessa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on keskeinen rooli kansalaisten, yritysten, työntekijöiden, kuluttajien ja päätöksentekijöiden välisen vuoropuhelun helpottamisessa. Ne on asiantuntemuksensa ja ruohonjuuritason verkostojensa vuoksi otettava mukaan energiaköyhyyden torjuntatoimenpiteiden kehittämiseen myös, kun kyse on energiaköyhyyden poistamiseen tähtäävien strategioiden suunnittelusta, täytäntöönpanosta ja seurannasta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK suosittaa, että koalitio laatii komission aloitteesta energiaköyhyyden torjumista koskevan EU-strategian. Strategian olisi perustuttava energiansaantioikeuden tunnustamiseen, siinä olisi asetettava kunnianhimoisia mutta realistisia tavoitteita Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa asetettujen päämäärien saavuttamiseksi, ja sen pitkän aikavälin tavoitteena olisi oltava energiaköyhyyden poistaminen. Siihen olisi sisällyttävä energia- ja muita toimenpiteitä, joilla puututaan energiaköyhyyden perimmäisiin syihin ja helpotetaan energiaköyhyydestä kärsivien ja haavoittuvassa asemassa olevien kuluttajien oloja. Tällainen strategia on tarpeen myös sen varmistamiseksi, että ilmasto- ja energiasiirtymä suunnitellaan ja pannaan täytäntöön oikeudenmukaisesti, tasapuolisesti ja osallistavasti niin, ettei ketään jätetä selviytymään yksin. Muita strategiaan sisältyviä toimia voisivat olla vuosittainen kokous (edistyksen seuraamiseksi ja tietoisuuden lisäämiseksi yhteisistä toimista) sekä vaatimukset jäsenvaltioiden ja kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa käytävästä säännöllisestä jäsennellystä vuoropuhelusta ja tietoisuuden lisäämisestä niiden keskuudessa, ja strategian avulla voitaisiin luoda lisää kannustimia investoida energiasiirtymään. Energiaköyhyyden neuvontakeskuksella voisi olla vahvempi rooli strategian toteuttamisessa ja seurannassa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Lisäksi Euroopan komission, neuvoston, parlamentin ja kansallisella tasolla jäsenvaltioiden on edelleen varmistettava, että nykyisissä ja uusissa lainsäädäntö- ja politiikka-aloitteissa puututaan energiaköyhyyteen asianmukaisesti. Tämä olisi tehtävä esimerkiksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja perusparannusaallon toteuttamisen aikana niin, että tarkastellaan kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ja rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioiden edistymistä ja raportoidaan siitä sekä kiinnitetään energiaköyhyyteen enemmän huomiota eurooppalaisessa ohjausjaksossa. Lainsäädäntöaloitteet ja lainsäädännön uudelleentarkastelut, esimerkiksi rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin, uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin ja energiatehokkuusdirektiivin tulevat tarkistukset sekä sosiaalista ilmastorahastoa koskeva ehdotus, tarjoavat myös tärkeitä tilaisuuksia jatkaa energiaköyhyyskysymyksen ratkomista. Euroopan unionin on niin ikään varmistettava, että kaikissa kohtuuhintaisen, varman ja kestävän energian tarjoamiseen tähtäävissä uusissa aloitteissa kiinnitetään jatkossakin erityistä huomiota kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleviin kuluttajiin kohdistuviin vaikutuksiin, jotta energian korkeiden hintojen vaikutusta voidaan lieventää. Esimerkkeinä mainittakoon aloitteet, joiden tavoitteena on edistää vähähiilistä taloutta ja saada Euroopan riippuvuus Venäjän fossiilisista polttoaineista loppumaan, kuten REPowerEU-tiedonanto. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Komission olisi kannustettava jäsenvaltioita laatimaan kansallisia suunnitelmia tai toimintapolitiikkoja energiaköyhyyden poistamiseksi ja huolehdittava siitä, että kaikki EU:n ja kansallisen tason politiikka- ja rahoitusvälineet nivotaan toisiinsa ja ne ovat johdonmukaisia keskenään. ETSK kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät ole sitoutuneet energiaköyhyyden torjumiseen kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan, tehostamaan toimiaan selkeiden seuranta- ja arviointikehysten avulla. Tarkka ja nykyistä parempi raportointi on ratkaisevan tärkeää, koska saatavilla on hyvin vähän laadukasta näyttöä siitä, miten energiaköyhyys pitäisi kvantifioida ja miten sitä pitäisi seurata. |
| --- | --- |

3.6

4.   Energiaköyhyyden torjuminen tukeutumalla välittömiin ja pitkän aikavälin toimiin ilmiön mittaamiseksi ja kuluttajien suojelemiseksi

| 4.1 | ETSK kehottaa EU:ta edistämään yhteistä lähestymistapaa, jonka pohjalta energiaköyhyydestä voidaan muodostaa käsitys ja siihen voidaan puuttua unionitasolla ja joka saattaa johtaa yhteiseen määritelmään. Kukin jäsenvaltio voi päättää omista määrittelykriteereistään, ja yhteisen lähestymistavan puuttuessa komission voi olla vaikea arvioida tilannetta asianmukaisesti eivätkä jäsenvaltiot välttämättä ymmärrä asiaa yhdenmukaisella tavalla ja pysty reagoimaan koordinoidusti. Energiatehokkuusdirektiivin uudelleenlaatimista koskevassa ehdotuksessa esitetty määritelmä ja Euroopan energiaköyhyyden seurantakeskuksen (11) aiemmin määrittelemät indikaattorit ovat alku, mutta asian kiireellisyyden vuoksi ETSK katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden on edistettävä yhteistä lähestymistapaa, jonka pohjalta on mahdollista muodostaa konkreettinen ja yhteinen käsitys energiaköyhyydestä ja kerätä tilastotietoja (12). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Komissio ehdotti energian hintavälineistössään useita välittömiä toimia, joita jäsenvaltiot voisivat toteuttaa kuluttajien energiakustannusten pienentämiseksi. Esimerkkeinä mainittakoon hintakatot, verohelpotukset ja kuluttajille ja yrityksille myönnettävät tuet sekä sosiaaliset toimenpiteet, kuten erityiset sosiaalietuudet ja energialaskujen maksun tilapäiset lykkäykset. Näihin turvauduttaessa olisi otettava huomion haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten, kuten vammaisten henkilöiden, yksinhuoltajien ja monilapsisten perheiden tilanne ja tarpeet. Jäsenvaltiot olivat helmikuuhun 2022 mennessä toteuttaneet monia välineistössä suositeltuja toimenpiteitä. Esimerkiksi 18 jäsenvaltiota oli siirtänyt varoja haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille ja 11 jäsenvaltiota alentanut energiaveroa (13). Kunkin yksittäisen jäsenvaltion (ja kunkin yksittäisen alueen) erilaisesta tilanteesta ja toteutetuista toimenpiteistä johtuen energiaköyhyydelle alttiiden EU:n kansalaisten määrä vaihtelee eri puolilla unionia. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan välittömien toimien toteuttamista aina, kun se on tarpeen energiaköyhyydestä kärsivien tai energiaköyhyyden vaarassa olevien kuluttajien suojelemiseksi, ja ottamaan samalla huomioon kansalliset, alueelliset ja paikalliset tarpeet ja erityispiirteet. Yhtä ainoaa kaikille sopivaa ratkaisua ei ole olemassa, sillä energian hinnat vaihtelevat suuresti eri puolilla EU:ta muun muassa siksi, että jäsenvaltiot puuttuvat markkinoiden toimintaan nykyään hyvin eri tavoin (esimerkiksi veroin ja tullein, vapautuksin tai rasittein, jotka vaikuttavat usein vain joihinkin kuluttajiin) (14). Jäsenvaltioiden on kuitenkin varmistettava, ettei haavoittuvimmassa asemassa olevia jätetä ilman tukea. Käytössä olisi oltava suoria taloudellisia tukia ja sosiaalipoliittisia toimia, joiden avulla hintojen nousun kielteisiä vaikutuksia kaikkein haavoittuvimpiin ryhmiin voidaan lieventää. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Suoran tuen, jota annetaan sitä tarvitseville, on oltava kohdennettua eikä yleiskattavaa. Siinä on korostettava sosiaalista ulottuvuutta, eikä se saisi estää vihreää siirtymää. Voitaisiin harkita ajallisesti rajoitettua tukea (esim. ensimmäiselle 300 kWh:lle sähköä henkeä ja kotitaloutta kohden) määriteltävään tulorajaan asti. Suoraa tukea olisi myönnettävä myös määriteltävän tulorajan alittuessa, jos kyseisessä tilanteessa ei ole olemassa muuta kohtuuhintaista ratkaisua (15). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Lisäksi jäsenvaltioiden olisi tarjottava kuluttajille enemmän kannustimia valtio-, alue- ja paikallistasolla, jotta he vähentäisivät energiankulutustaan ja tekisivät perusparannustöitä älykkäästi ja kestävästi energiatehokkuuden varmistamiseksi ja energialaskujensa pienentämiseksi. Komission olisi edistettävä tällaisia toimenpiteitä. Niitä olisi pidettävä täydentävinä siinä mielessä, että ne eivät voi korvata taloudellista ja sosiaalista tukea, jonka on toimittava välittömänä turvaverkkona silloin, kun hintojen epävakaudella on tilapäisesti vakavia vaikutuksia kuluttajien kannalta. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Muita hyödyllisiä toimenpiteitä voisivat olla energiavalistus, -neuvonta ja -konsultointi. Näitä palveluita on oltava paikallistasolla saatavilla laajalti ja kohtuuhintaan (esimerkiksi keskitettyjen palvelupisteiden kautta), ja niitä on rahoitettava tukivaroin. Kuluttajia, rakennusten omistajat ja vuokralaiset mukaan lukien, voidaan tukea myös rakennusten peruskorjauspassien (16), energiapassien ja älykkäiden mittareiden avulla. Energianeuvonta on räätälöitävä kuluttajien tarpeisiin, sillä ratkaisut ovat hyvin yksilöllisiä. Erityisesti kuluttajajärjestöt sekä paikallis- ja alueviranomaiset olisi otettava mukaan toimenpiteiden kehittämiseen ja kuluttajille suunnattuun tiedotukseen. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Koska energiaköyhyys on yhteydessä myös yleiseen köyhyyteen, on olennaisen tärkeää, että komissio ja jäsenvaltiot pyrkivät jatkossakin vähentämään köyhyyttä yleisesti ja kiinnittävät huomiota niihin, joita energiaköyhyys jo koettelee, sekä niihin, joita se uhkaa siksi, että heillä ei ole varaa maksaa korkeampia energiahintoja. Kriisi on muistutus jatkuvasta tarpeesta parantaa työllistymismahdollisuuksia, sosiaalista osallisuutta ja mahdollisuuksia kohtuulliseen elintasoon kiinnittäen erityistä huomiota maaseudun ja syrjäisten alueiden asukkaisiin sekä tukea jäsenvaltioiden talouskasvua yleisemmin. Yleisen edun mukaisten infrastruktuurien, keskeisten palvelujen ja liikenteen parantaminen edellyttää uudenlaista näkökulmaa asiaan. Työllisyyttä ja pk-yrityksiä olisi tuettava erityisesti epäsuotuisilla alueilla ja maaseudulla. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Jäsenvaltioiden vertaisarviointiprosessit ja parhaiden käytäntöjen jakaminen voivat johtaa sekä sosiaali- että energia-alalla menestyksekkäisiin hankkeisiin, jotka voivat levitä koko unionin alueelle. Näihin kuluvat muun muassa energiatehokkuuden, energialukutaidon ja puhtaan energian alalla toteutettavat hankkeet (jotta ihmisille voidaan tarjota uusiutuvaa energiaa) mutta myös sosiaaliset toimenpiteet, joilla voidaan pienentää energialaskuja ja vähentää köyhyyttä yleisesti. |
| --- | --- |

4.8

5.   Energiaköyhyyden torjuminen investoimalla oikeudenmukaiseen ja tehokkaaseen energiaan

| 5.1 | ETSK korostaa, että on tärkeää investoida oikeudenmukaiseen ja tehokkaaseen energiaan, jotta energiaköyhyyttä saadaan vähennettyä pitkällä aikavälillä. Investoinnit uusiutuvaan puhtaaseen energiaan ja rakennusten laajamittaiseen perusparannukseen unionissa ovat välttämättömiä, kun otetaan huomioon näiden alojen pitkän aikavälin rakenteellinen investointivaje sekä asiaan kytkeytyvät ilmastoon ja ympäristöön liittyvät, taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset. Lisäksi tällaiset investoinnit vaikuttavat talouteen myönteisesti myös luomalla työpaikkoja ja edistämällä innovointia ja näin ollen hyödyttävät EU:n kansalaisia lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK on tyytyväinen ehdotukseen perustaa EU:n sosiaalinen ilmastorahasto, jolla vastataan vihreän siirtymän sosiaalisiin ja vaikutusten jakautumiseen liittyviin haasteisiin (mikä on ratkaisevan tärkeää ilmastonmuutoksen torjunnassa) ja kannustetaan toteuttamaan toimenpiteitä, joilla lievennetään rakennus- ja tieliikennealan päästökaupan sosiaalisia seurauksia. ETSK toteaa kuitenkin, ettei tämä rahasto välttämättä yksin riitä kaikkien energiatehokkuuteen ja -siirtymään liittyvien vaatimusten täyttämiseen ja että sitä voitaisiin vahvistaa kansallisten kumppanuussopimusten sekä elpymis- ja palautumissuunnitelmien puitteissa toteutettavilla asianmukaisilla toimilla. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Energiaköyhyyttä voidaan vähentää helpottamalla investointeja ja suuntaamalla rahoitusta uusiutuvaan energiaan. Komission olisi tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa arvioitava, vastaavatko käytettävissä olevat määrärahat tarpeita ja vaatimuksia ja miten jäsenvaltioita voidaan vielä muuten tukea (yksi vaihtoehto olisi esimerkiksi useiden Euroopan parlamentin ja ETSK:n jäsenten kannattama ehdotus perustaa uusi ilmastorahasto, jonka avulla voitaisiin vahvistaa EU:n kykyä tukea jäsenvaltioita nopeassa reagoinnissa ilmasto-, ympäristö- ja energiahätätilanteisiin (17)). Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon talouden elpyminen ja tarve turvata jäsenvaltioiden ja EU:n julkisen talouden kestävä kehitys. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Uutta monivuotista rahoituskehystä ja NextGenerationEU-elpymisvälinettä olisi käytettävä energiaköyhyyden torjumiseen myös covid-19-pandemian jälkeisenä aikana. ETSK panee merkille, että Venäjän hyökkäys Ukrainaan on vielä vauhdittanut EU:n tarvetta siirtyä nopeasti puhtaaseen energiaan, jotta se voi olla riippumaton fossiilisista tuontipolttoaineista, lisätä energiajärjestelmän häiriönsietokykyä ja taata oikeudenmukaisen ja tehokkaan energian saannin kaikille EU:n kansalaisille niin, että samalla saavutetaan unionin ilmastotavoitteet. ETSK huomauttaa, että Ukrainan sota ja nykyinen geopoliittinen tilanne eivät saisi johtaa siihen, että EU laiminlyö tehtävänsä saavuttaa sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät tavoitteet, jotka ovat perusta taloudellisen voiman vahvistamiselle pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EU:n ja jäsenvaltioiden on varmistettava, että käytettävissä olevilla varoilla tuetaan laajamittaisia investointeja uusiutuvaan energiaan ja energiatehokkuuteen, rakennusten perusparannukseen, asuntojen lämpöeristystukiin sekä kohtuuhintaisiin ja energiatehokkaisiin sosiaalisiin vuokra-asuntoihin ja yhteisöasumishankkeisiin. On selvää, että suuria yksityisiä investointeja tarvitaan, ja niiden edellytyksenä on kannustava sääntely- ja investointiympäristö. Jäsenvaltioiden olisi yhdessä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa asetettava etusijalle pitkälle menevät perusparannukset, jotka johtavat yli 60 prosentin energiasäästöihin (18), ja tuettava ammattitaitoisen työvoiman kehittämistä. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Koheesiorahastosta ja oikeudenmukaisen siirtymän mekanismista voitaisiin osoittaa rahoitusta alueille ja yhteisöille, joihin puhtaaseen energiaan siirtyminen vaikuttaa eniten. Euroopan komission olisi myös jatkettava energiaköyhyyteen liittyvien hankkeiden rahoittamista Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja Life-ohjelman Siirtyminen puhtaaseen energiaan -alaohjelman puitteissa. Esimerkiksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman tutkimusrahoituksen tuella voitaisiin kehittää kohtuuhintaisia laitteita ja teknologiaa, joiden avulla voidaan vähentää kotitalouksien energiankulutusta. Komission ja jäsenvaltioiden olisi EU:n varoja hyödyntäen kannustettava yrityksiä, myös yksityisyrityksiä, kehittämään innovaatioita ja oikeita teknologioita energiatehokkuuden edistämiseksi. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita myös varmistamaan, että perusparannusaaltostrategia toteutetaan niin, että sen avulla tuetaan pienituloisimpia ryhmiä. Tätä varten on huolehdittava siitä, että haavoittuvassa asemassa olevilla ihmisillä on varaa investoida energiatehokkuuteen, asetettava energiatehokkuudeltaan kaikkein heikoimmat rakennukset etusijalle ja puututtava samalla asuntomarkkinoilta syrjäytymiseen. Erityisesti ruohonjuuritason toimijoille olisi myönnettävä huomattavasti enemmän EU-rahoitusta rakennusten perusparannuksiin ja uusiutuvan energian hajautettuun tuotantoon. Rahoitus olisi kohdennettava ensisijaisesti haavoittuvassa asemassa oleville kotitalouksille, jotka jo elävät köyhyydessä tai joita uhkaa energiaköyhyys. Tähän tarkoitukseen on osoitettava riittävästi varoja sosiaalisesta ilmastorahastosta päästökauppajärjestelmän laajentamisen kompensoimiseksi. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi lisättävä uusiutuviin energiamuotoihin ja energiatehokkuuteen tehtäviä investointeja. Uusiutuva energia, kuten tuuli- ja aurinkoenergia, jonka muuttuvat kustannukset ovat lähellä nollaa, voisi esimerkiksi johtaa alhaisempiin tukkumarkkinahintoihin (19). |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Uudelleen- ja täydennyskoulutuksella on tärkeä merkitys vihreän siirtymän, perusparannusaallon ja energiatehokkuuden yhteydessä. Asianomaisten alojen työntekijöiden perus-, täydennys-, ja uudelleenkoulutustarpeiden kartoittamista ja ennakointia palvelevien konkreettisten strategioiden kehittämiseen liittyen ETSK viittaa työmarkkinaosapuolten asian tiimoilta toteuttamien hankkeiden tuottamiin tuloksiin (20). |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Myös yksityisellä sektorilla on keskeinen rooli tarvittavan yrittäjyyden ja investointitoiminnan edistämisessä, jotta voidaan muun muassa tukea vihreiden taitojen kehittämistä vihreän siirtymän nopeuttamiseksi ja energiaköyhyyden vähentämiseksi. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia ja tutkimus- ja kehitysrahoitusta olisi lisättävä merkittävästi. Lisäksi pk-yrityksille olisi annettava enemmän teknistä tukea ympäristönormien täyttämiseen, esimerkiksi energiakatselmusten toteuttamiseen. Jäsenvaltioiden olisi myös jaettava hyviä käytäntöjä keskenään ja siten edistettävä niiden yleistymistä. |
| --- | --- |

5.9

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211105-1

1

(2)  Lähteenä käytetty tietoaineisto: prc_hicp_manr.

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Energy_production_and_imports

3

(4)  REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet (8. maaliskuuta 2022).

4

(5)  Komissio on todennut energian korkeiden hintojen vaikuttavan kielteisesti talouteen, muun muassa yritysten kilpailukykyyn, ja Euroopan keskuspankin arvioineen (ennen Venäjän hyökkäystä), että energian hintahäiriöt pienentäisivät BKT:n kasvua noin 0,5 prosenttiyksikköä vuonna 2022. Ks. REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet (8. maaliskuuta 2022).

5

(6)  Vuoden 2020 EU-SILC-tilastot, joissa käytettävät muuttujat liittyvät ihmisten itse ilmoittamaan kykyyn pitää kotinsa riittävän lämpimänä, huonoihin asuinoloihin ja maksamattomiin energialaskuihin. Ne ovat osoittaneet, että vaikka energiaköyhyyttä esiintyy kaikkialla EU:ssa, sitä on erityisen paljon Itä- ja Etelä-Euroopan valtioissa.

6

(7)  Energiatehokkuusdirektiivin uudelleenlaatimista koskevan ehdotuksen 2 artiklan 49 kohdassa energiaköyhyydellä tarkoitetaan sitä, että ”kotitaloudella ei ole mahdollisuutta saada olennaisia energiapalveluja, jotka luovat perustan kohtuulliselle elintasolle ja terveydelle, mukaan lukien riittävä lämmitys, jäähdytys, valaistus ja sähkölaitteiden käyttöön tarvittava energia, kulloisessakin kansallisessa tilanteessa ja nykyinen sosiaalipolitiikka ja muut asiaankuuluvat politiikat huomioon ottaen”.

7

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/ip_22_1511

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:32022D0589

9

(10)  COM(2020) 662 final.

10

(11)  https://energy-poverty.ec.europa.eu/energy-poverty-observatory/indicators_en

11

(12)  Esimerkiksi Euroopan parlamentissa käydyissä neuvotteluissa sosiaalista ilmastorahastoa koskevasta ehdotuksesta esitettiin energiaköyhyydelle seuraavaa määritelmää: energiaköyhyys on sellaisten pienituloisimpien kotitalouksien köyhyyttä, ”joiden energiakustannukset ovat yli kaksi kertaa suuremmat kuin energiakustannusten ja asumiskustannusten vähentämisen jälkeen käytettävissä olevien tulojen välinen mediaanisuhde”.

12

(13)  Giovanni Sgaravatti, Simone Tagliapietra ja Georg Zachmann, National fiscal policy responses to the energy crisis, Bruegel, 8. helmikuuta 2022.

13

(14)  ETSK:n lausunto energian hinnoista (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 80).

14

(15)  ETSK:n lausunto energian hinnoista (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 80).

15

(16)  https://www.bpie.eu/publication/renovation-passports/

16

(17)  Regional development MEPs suggest to set-up a Climate Change Adaptation Fund | Ajankohtaista | Euroopan parlamentti (europa.eu)

17

(18)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:32019H0786&from=FI

18

(19)  On arvioitu, että uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön lisääntyminen laski Saksassa sähkön spot-hintoja 24 prosenttia vuosina 2008–2015 ja Ruotsissa 35 prosenttia vuosina 2010–2015, kun olosuhteet muutoin pysyivät samoina (Hirth, 2018).

19

(20)  ETSK:n lausunto energian hinnoista (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 80).

20

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/95

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu vihreän siirtymän yhteydessä”

(puheenjohtajavaltio Tšekin pyytämä valmisteleva lausunto)

(2022/C 486/14)

| Esittelijä: | Lucie STUDNIČNÁ |
| --- | --- |

Esittelijä:

Lucie STUDNIČNÁ

| Lausuntopyyntö | neuvoston puheenjohtajavaltio Tšekki, 26.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 5.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 162/1/7 |

Lausuntopyyntö

neuvoston puheenjohtajavaltio Tšekki, 26.1.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

5.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

162/1/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Ilmastohätätilaan vastaamisesta on tullut yksi tärkeimmistä politiikan painopisteistä. Teollisen vallankumouksen jälkeen käyttöön vakiintunutta talousmallia on uudistettava perusteellisesti. Valtava harppaus digitaaliseen ja ilmastoneutraaliin kiertotalouteen edellyttää huomattavia sopeutustoimia. Venäjän hyökkäys Ukrainaan on lisännyt entisestään tarvetta tähän siirtymään, ja samaan aikaan se aiheuttaa yhteiskunnalle mittavia kustannuksia ja rasitteita. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on kiinteä osa Euroopan sosiaalista mallia ja Euroopan kilpailukyvyn lähde, ja sen on oltava mielekästä kaikilla tasoilla – eurooppalaisella, valtakunnallisella, alakohtaisella, alueellisella ja työpaikkatasolla. Jäsenvaltioiden olisi tunnustettava työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun arvo ja se, että se tuo lisäarvoa ja on tärkeä osa päätöksentekoprosessia. ETSK painottaa, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua olisi vahvistettava ja edistettävä aktiivisesti. Tämä tarkoittaa myös sitä, että työmarkkinaosapuolilla on oltava riittävät valmiudet sekä mahdollisuus saada asiantuntijatukea. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Työntekijä- ja työnantajajärjestöjen vahvan osallistumisen, joka tapahtuu vankan työmarkkinavuoropuhelun ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen kautta, onkin oltava kiinteä osa yleistä ilmastopoliittista kehystä. Jäsenvaltioiden on panostettava yhä voimakkaammin työntekijöiden osallistamiseen ja työntekijöiltä saatavan tuen varmistamiseen, jotta voidaan siirtyä kohti kestäväpohjaista yhteiskuntaa. Tämä ei koske ainoastaan jäsenvaltioita vaan myös EU:n toimielimiä |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ammattijärjestöillä on keskeinen rooli työntekijöiden auttamisessa valmistautumaan sosioekologiseen muutosprosessiin ja heidän edustajinaan kyseisessä prosessissa. On siis taattava aktiivinen ja johdonmukainen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu sen varmistamiseksi, että ilmastotoimet hyödyttävät työntekijöitä ja tekevät siirtymästä oikeudenmukaisen ja ettei kukaan jää niiden yhteydessä oman onnensa nojaan. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ohella on käytävä jatkuvaa ja perusteellista kansalaisvuoropuhelua ja tarjottava erityisesti järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle ja sidosryhmille pysyvä ja kunnollinen osallistumismahdollisuus. Jotta siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen voi toteutua oikeudenmukaisesti, on tärkeää rakentaa oikeudenmukaisempia yhteiskuntia ja poistaa köyhyys sekä puuttua vihreään siirtymään liittyviin sopeutumisongelmiin. Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot edustavat miljoonia haavoittuvassa asemassa olevia ja kerta toisensa jälkeen paitsioon jääviä ihmisiä, joten ne ovat tärkeä näkemyksiä esille tuova taho, joka on otettava huomioon siirtymää koskevissa päätöksissä. Tiivis yhteistyö alueiden komitean kanssa tässä asiassa lisäisi siihen alueellisen ulottuvuuden. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Sosiaalisen oikeudenmukaisuuden etusijaisuuteen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon tulee kiinnittää erityistä huomiota. Lisäksi EU:n on myös edistettävä ja tuettava aktiivisesti keskitettyä sopimista, jotta työntekijät voivat osallistua kestäväpohjaisten sekä vihreiden, kilpailukykyisten ja ihmisarvoisten työpaikkojen kehittämiseen. Näin EU:sta tulee paitsi oikeudenmukaisempi ja tasa-arvoisempi myös kilpailukykyisempi ja paremmin häiriöitä sietävä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | On ratkaisevan tärkeää, että kaikissa siirtymän myötä luotavissa työpaikoissa noudatetaan työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista annettua ILO:n julistusta, johon sisältyy oikeus ihmisarvoiseen työhön, yhdistymisvapaus ja kollektiivinen neuvotteluoikeus, syrjintäkielto, pakko- ja lapsityövoiman kielto sekä työpaikkaväkivallan ja -häirinnän kielto. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK ehdottaa, että työmarkkinavuoropuhelun toimivuus jäsenvaltioissa kartoitetaan järjestelmällisesti. Tarvitaan lisää vertailevia tutkimuksia, joissa tarkastellaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun roolia kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa, esimerkiksi kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Osana yleistä pyrkimystä vahvistaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman sosiaalista ulottuvuutta on aktiivisesti tuettava ja lujitettava työmarkkinavuoropuhelun rakenteita kannustimilla ja rahoituksella kiinnittäen erityistä huomiota niihin jäsenvaltioihin ja aloihin, missä nämä instituutiot ovat heikkoja. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK korostaa oikeudenmukaista siirtymistä ilmastoneutraaliuteen koskevan neuvoston ei-sitovan suosituksen mukaisesti, että jäsenvaltioille olisi annettava ohjeita siitä, miten siirtymän sosiaalisia ja työllisyysvaikutuksia voidaan pyrkiä lievittämään. Olisi harkittava muun muassa ETSK:n lausunnossaan ”Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta” (1) esittämää ehdotusta, jonka mukaan jäsenvaltioita olisi kannustettava perustamaan ”oikeudenmukaisen siirtymän toimikuntia”. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK korostaa sen merkitystä, että rakenneuudistusprosessin aikana jaetaan tietoa ja järjestetään kuulemisia hyvissä ajoin. Tiedonsaantia, kuulluksi tulemista ja osallistumista koskevia työntekijöiden oikeuksia on vahvistettava kaikilla EU:n, kansallisen ja paikallisen hallinnon tasoilla noudattaen direktiiviä työntekijöiden oikeudesta tulla kuulluiksi ja osallistua (2). Päätöksiä ei pitäisi tehdä ilman kuulemista, ja etukäteen tiedottamisesta olisi tehtävä pakollista. |
| --- | --- |

1.11

2.   Yleistä

Taustaa

| 2.1 | EU:n puheenjohtajavaltio Tšekki pyysi tätä valmistelevaa lausuntoa osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelman sosiaalisen ulottuvuuden ja erityisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun roolin arviointia. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ilmastohätätilaan vastaamisesta on tullut yksi tärkeimmistä politiikan painopisteistä. Koko tuotanto- ja kulutusjärjestelmää on uudistettava perusteellisesti. Vaikka siirtyminen kohti digitaalista ilmastoneutraalia taloutta tuottaa kiistattomia hyötyjä, se aiheuttaa yhteiskunnalle mittavia kustannuksia ja rasitteita. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tämä perusteellinen rakenneuudistusprosessi, joka talouksiemme on käytävä läpi muutamassa vuosikymmenessä, jotta niistä saadaan kasvihuonekaasupäästöjen osalta neutraaleja, on politiikkavetoinen prosessi, jolla on erilaisia vaikutuksia sosioekonomisilta lähtökohdiltaan erilaisiin ihmisiin sekä yrityksiin, erityisesti pk-yrityksiin. Poliittisilla päättäjillä on merkittävä vastuu näiden ongelmien ratkaisemisessa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ilmastonmuutos luo varmasti uudenlaista eriarvoisuutta, ja jos ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimet toteutetaan ilman oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseen tähtäävää politiikkaa, niistä voi seurata jako voittajiin ja häviäjiin. Kun Euroopan vihreän kehityksen ohjelma lanseerattiin vuonna 2019, luvattiin, että ”ketään ei jätetä”. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Meneillään olevaa siirtymäprosessia on hankaloittanut entisestään kaksi poikkeuksellista tapahtumaa: covid-19-kriisi ja perustavanlaatuinen muutos Euroopan geopoliittisessa tilanteessa Venäjän hyökättyä Ukrainaan. Molemmat ovat lisänneet yhteiskunnan taakkaa lyhyellä aikavälillä, mutta samalla ne saattavat myös nopeuttaa muutosta. |
| --- | --- |

2.5

Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu

| 2.6 | Viime vuosikymmenten suuret muutokset tuotantovälineissä ovat usein aiheuttaneet sopeutumis- tai siirtymäongelmia, erityisesti silloin, kun nämä muutokset ovat johtaneet turvattomampien ja matalapalkkaisten työpaikkojen syntyyn, jolloin esimerkiksi naisista ja haavoittuvassa asemassa oleviin yhteisöihin kuuluvista monilla ei ole mahdollisuutta kunnolliseen työpaikkaan. Siksi on puututtava sopimuspohjaistumisen, työn epävarmojen muotojen, yksityistämisen ja uudelleenjärjestelyjen kaltaisiin siirtymäongelmiin, jotta saavutettaisiin oikeudenmukainen talous, jossa ei ole köyhyyttä. Tätä ongelmaa käsitellään myös sosiaaliasioiden neuvostossa 16. kesäkuuta 2022 hyväksytyssä neuvoston suosituksessa oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistäminen on kirjattu Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen. Aloitteessa ”Uusi alku työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulle” (2016) tunnustettiin työmarkkinavuoropuhelun merkitys elpymisen ja kilpailukyvyn kannalta. Useissa ETSK:n lausunnoissa (3) ja päätöslauselmassa (4) on hiljattain korostettu työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun merkitystä asiaan liittyvien murrosten yhteydessä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | On myös osoittautunut, että työmarkkinavuoropuhelu edistää omalta osaltaan rakenneuudistusprosessin onnistumista. Yritykset, joissa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu toimii, suoriutuvat paremmin, ovat kilpailukykyisempiä, sopeutuvat muutoksiin joustavammin ja maksavat korkeampia palkkoja. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK korostaa, että työmarkkinavuoropuhelun kaikilla tasoilla – eurooppalaisella, valtakunnallisella, alakohtaisella, alueellisella ja työpaikkatasolla – on ratkaisevan tärkeät mutta erilliset tehtävänsä, mitä tulee vihreän siirtymän hallintaan ja edistämiseen. Näiden tasojen rakenteet ja instituutiot ovat kuitenkin hyvin erivahvuisia. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ohella on käytävä jatkuvaa ja perusteellista kansalaisvuoropuhelua ja tarjottava erityisesti järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle ja sidosryhmille pysyvä ja kunnollinen osallistumismahdollisuus. Jotta siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen voi toteutua oikeudenmukaisesti, on tärkeää rakentaa oikeudenmukaisempia yhteiskuntia ja poistaa köyhyys sekä puuttua vihreään siirtymään liittyviin sopeutumisongelmiin. Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot edustavat miljoonia haavoittuvassa asemassa olevia ja kerta toisensa jälkeen paitsioon jääviä ihmisiä, joten ne ovat tärkeä näkemyksiä esille tuova taho, joka on otettava huomioon siirtymää koskevissa päätöksissä. Tiivis yhteistyö alueiden komitean kanssa tässä asiassa lisäisi siihen alueellisen ulottuvuuden. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Työmarkkinavuoropuhelua käyvillä instituutioilla ja toimijoilla on eri jäsenvaltioissa erilaiset valmiudet ja vaikutusmahdollisuudet, mikä johtuu osittain jäsenvaltioiden erilaisista sosiaalisia ja työelämän suhteita säätelevistä järjestelmistä, mutta joissakin tapauksissa finanssikriisin ja euroalueen kriisin jälkeen toteutetut hajauttamispolitiikat ja annetut suositukset ovat aktiivisesti edistäneet niiden heikkenemistä. ETSK korostaa, että toimiva työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on tärkeä osa Euroopan sosiaalista markkinataloutta ja on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on tunnustanut tämän, viimeisimpänä neuvostolle antamissaan suosituksissa. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Osana yleistä pyrkimystä vahvistaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman sosiaalista ulottuvuutta on aktiivisesti tuettava ja lujitettava työmarkkinavuoropuhelun rakenteita kiinnittäen erityistä huomiota niihin jäsenvaltioihin ja aloihin, missä nämä instituutiot ovat heikkoja. |
| --- | --- |

2.12

Oikeudenmukainen siirtymä

| 2.13 | Oikeudenmukainen siirtymä tarkoittaa, että ilmastoneutraaliin talouteen siirtymisen työllisyys- ja tulonjakovaikutuksiin puuttumista olisi pidettävä ilmastopoliittisen kehyksen (esim. 55-valmiuspaketti) olennaisena osana eikä ainoastaan korjaavana oheistoimenpiteenä. Näillä kysymyksillä on lukuisia ulottuvuuksia, ja ne liittyvät esimerkiksi hiilestä irtautumista edistävien toimintalinjojen tulonjakovaikutuksiin, työpaikkojen menetyksiin ja työelämän murroksiin, sosiaalisten perusoikeuksien suojeluun sekä kansalaisten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistamiseen päätöksentekoon. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Oikeudenmukaisen siirtymän rahasto ja osana 55-valmiuspakettia ehdotettu sosiaalinen ilmastorahasto ovat tärkeimpiä tähän mennessä ilmoitettuja EU:n toimenpiteitä, joilla pyritään lievittämään siirtymän vaikutuksia alueisiin, joihin se vaikuttaa eniten, sekä haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin ja yrityksiin. ETSK pitää tervetulleena myös sitä, että komissio on esittänyt ehdotuksen neuvoston suositukseksi oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen. Suosituksen on tarkoitus opastaa jäsenvaltioita siinä, miten siirtymän sosiaalisia ja työllisyysvaikutuksia voidaan pyrkiä lievittämään. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Oikeudenmukaisen siirtymän onnistumisen mittarina on oltava se, miten tehokkaasti yritysten, työntekijöiden ja kansalaisten sopeutumisongelmat saadaan ratkaistua kannustamalla esimerkiksi liiketoiminnan uudelleenorganisointiin, työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutukseen sekä energia- ja liikenneköyhyyden välttämiseen, jotta voidaan varmistaa, että ketään ei jätetä jälkeen, ja erityisesti se, miten paljon tehdään niiden naisten ja miesten hyväksi, joiden työpaikat katoavat, heikkenevät tasoltaan tai ovat muutoin uhanalaisia, miten hyvin heille pystytään tarjoamaan mielekäs, tyydyttävä ja turvattu tulevaisuus laadukkaissa työpaikoissa ja missä määrin heitä autetaan kehittämään itseään, jotta he pärjäävät kyseisissä tehtävissä. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Haasteen laajuutta ei saa aliarvioida. Sen vuoksi tarvitaan loppuun saakka harkittuja yhdennettyjä keskipitkän ja pitkän aikavälin taloudellisia ja sosiaalisia tavoitteita tuottavuuden ja osallisuuden varmistamiseksi ottaen asianmukaisesti huomioon eri jäsenvaltioiden erityispiirteet sekä ottaen kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason työmarkkinaosapuolet mukaan päätöksenteon kaikkiin vaiheisiin, tarvittaessa myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen avulla. Niiden puitteissa ohjataan valtakunnallisen ja keskushallinnon tason resursseja suunnitelmallisesti ja tietoisesti asianomaisille aloille ja alueille. Sen lisäksi, että uusiin investointeihin kannustetaan myöntämällä avustuksia ja lainoja ja tarjoamalla käyttöön asiantuntemusta ja että tuetaan mikro- ja pk-yritysten toimintaa, startup-yrityksiä voidaan auttaa osakkuuden kautta. Voitaisiin myös perustaa uusia julkisia yrityksiä. Julkisten varojen sitomisen lisäksi on tarpeen tehdä valtiontukisäännöistä mahdollisimman joustavat ja jopa keskeyttää niiden soveltaminen tietyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Tällainen laaja-alainen uudelleenjärjestely, jonka yhteydessä kymmenet miljoonat työpaikat Euroopassa muuttuvat luonteeltaan, on ratkaisevan tärkeää toteuttaa tasapainoisesti ja tulevaisuutta ennakoiden. Hyvin toimiva työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on siinä avainasemassa. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa, jolla tuetaan työntekijöitä siirtymisessä uusiin työpaikkoihin, olisi laajennettava sekä resurssien että soveltamisalan osalta siten, että toimenpiteet kohdennetaan tietyille aloille. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Kestävän kehityksen kolme ulottuvuutta – taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöulottuvuus – kytkeytyvät vahvasti toisiinsa, ja niitä on edistettävä kattavan ja johdonmukaisen poliittisen kehyksen avulla. ILO:n vuonna 2015 julkaisemat oikeudenmukaisen siirtymän suuntaviivat tarjoavat julkiselle vallalle ja työmarkkinaosapuolille käytännön välineitä muutosprosessin hallintaan. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | ILO:n vuoden 2015 suuntaviivojen mukaan vahva yhteiskunnallinen konsensus kestävyystavoitteista ja niiden saavuttamisen keinoista on olennaisen tärkeää. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun on oltava kiinteä osa päätöksenteon ja täytäntöönpanon institutionaalista kehystä kaikilla tasoilla. Kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä olisi kuultava asianmukaisesti, tietopohjaisesti ja jatkuvasti. |
| --- | --- |

2.19

Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu vihreän siirtymän yhteydessä

| 2.20 | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ei pitäisi olla pelkkä muodollisuus, vaan sen on oltava mielekästä kaikilla tasoilla – eurooppalaisella, valtakunnallisella, alakohtaisella, alueellisella ja työpaikkatasolla. Tämä tarkoittaa myös sitä, että työmarkkinaosapuolilla on oltava riittävät valmiudet sekä mahdollisuus saada asiantuntijatukea. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | ETSK toteaa, että työmarkkinavuoropuhelun instituutiot ovat luonteeltaan hyvin erilaisia eri puolilla EU:ta, koska jäsenvaltioilla on monia erilaisia kansallisia ja työmarkkinasuhteisiin liittyviä malleja ja perinteitä. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | ETSK ehdottaa, että työmarkkinavuoropuhelun toimivuutta jäsenvaltioissa kartoitetaan ja seurataan järjestelmällisesti (5). Tarvitaan lisää vertailevia tutkimuksia, joissa tarkastellaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun roolia kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa, esimerkiksi kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | ETSK katsoo, että tähänastiset aloitteet vihreän siirtymän sosiaalisiin haasteisiin vastaamiseksi ovat olleet hajanaisia. Oikeudenmukaisen siirtymän mekanismi on suppea ja koskee pientä osaa siirtymäprosessista. Ehdotetun sosiaalisen ilmastorahaston soveltamisala ja tarkoitus ovat rajallisia, ja kyse on ennen kaikkea liikenteelle ja rakennuksille kaavaillun toisen päästökauppajärjestelmän regressiivisten tulonjakovaikutusten kompensoimisesta (ks. erityisesti lausunto sosiaalisesta ilmastorahastosta (6)). ETSK on tyytyväinen komission suositukseen oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen, mutta toteaa, ettei tämä ei-sitova suositus tarjoa kattavaa toimintapoliittista perustaa, jota EU tarvitsee voidakseen reagoida työntekijöihin, alueisiin ja haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin kohdistuviin siirtymän vaikutuksiin. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | ETSK tähdentää, että EU:lla on oltava vahva kehys, jolla varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset siirtymän hallintaa varten. Vankoissa EU:n puitteissa oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi olisi muun muassa otettava huomioon vihreään siirtymään liittyvien muutosten ennakointi ja hallinta työntekijöiden ja yritysten mielekkään osallistumisen ja kansalaisten osallistamisen muodossa. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | ETSK korostaa sen merkitystä, että rakenneuudistusprosessin aikana jaetaan tietoa ja järjestetään kuulemisia hyvissä ajoin. Päätöksiä ei pitäisi tehdä ilman kuulemista, ja etukäteen tiedottamisesta olisi tehtävä pakollista. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | ETSK kehottaa edistämään työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja sidosryhmien osallistumista kaikilla tasoilla ja varmistamaan, että uudet vihreät työpaikat ovat hyviä työpaikkoja, joissa noudatetaan ihmisarvoista työtä koskevan ILO:n ohjelman ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteita. Kun otetaan huomioon neuvoston suositus oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen ja myös ETSK:n lausunto sosiaalisesta ilmastorahastosta, rahastolla olisi vastattava laajempaan kirjoon ilmastopolitiikkojen erilaisia tulonjakovaikutuksia ja sen puitteissa pitäisi toteuttaa kohdennettuja toimenpiteitä energia- ja liikenneköyhyyden lievittämiseksi sekä edistää kohtuuhintaisten vähähiilisten teknologioiden saatavuutta pienituloisille kotitalouksille. |
| --- | --- |

2.26

3.   Erityistä

| 3.1 | ETSK:n mielestä on olennaisen tärkeää tunnustaa ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalipolitiikkojen keskinäinen täydentävyys. Sosiaalisen ulottuvuuden olisi oltava olennainen osa kattavaa ilmastopoliittista kehystä sen suunnittelusta aina sen täytäntöönpanoon saakka. Kehykseen sisältyvät Euroopan vihreän kehityksen ohjelma kokonaisuudessaan ja kaikki 55-valmiuspakettiin sisältyvät konkreettiset täytäntöönpanopolitiikat. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK toteaa myös, että meneillään olevalla rakenneuudistusprosessilla on valtava vaikutus työpaikkoihin, työmarkkinasuhteisiin ja tulonjakoon. Kaikki yhteiskunnan ja talouden tasot ylikansalliselta tasolta työpaikoille asti saavat osansa, ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla olisi oltava keskeinen asema prosessin hallinnoinnissa tulevaisuutta ennakoivalla tavalla. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti vahvaan ja kunnianhimoiseen ilmastopoliittiseen kehykseen, jonka Euroopan komissio on luonut osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja jonka tueksi on toteutettu asiaan liittyviä lainsäädäntötoimenpiteitä, mutta korostaa myös, että kaikista myötämielisistä lausunnoista huolimatta ohjelman sosiaalisessa ulottuvuudessa on edelleen parantamisen varaa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Euroopan vihreän kehityksen ohjelman sosiaalinen ulottuvuus on ensisijaisesti EU:n jäsenvaltioiden ja kansallisten työmarkkinaosapuolten käsissä, sillä ne pystyvät parhaiten ymmärtämään tilanteen ja ehdottamaan toimenpiteitä paikallisella, alueellisella ja valtakunnallisella tasolla. Vihreän siirtymän sosiaalisilla ja työllisyyteen liittyvillä haasteilla on kuitenkin lukuisia ulottuvuuksia, kuten työpaikkojen menetykset ja työelämän siirtymät, työvoiman uudelleen- ja täydennyskoulutus, hiilestä irtautumiseen tähtäävien politiikkojen tulonjakovaikutukset sekä sosiaalisten oikeuksien suojelu ja kansalaisten osallistuminen. Tarvitaankin koordinoitua toimintaa ja toimenpiteitä EU:n tasolla, jotta voidaan auttaa ja tukea kansallisia aloitteita. Ellei näihin asioihin puututa asianmukaisesti oikealla tasolla, ilmastonmuutoksen hillintään liittyvät toimenpiteet todennäköisesti lisäävät ja syventävät sosiaalista eriarvoisuutta. |
| --- | --- |

3.4

Oikeudenmukaisen siirtymän toteuttaminen käytännössä – hallinto- ja sääntelyvaatimukset työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamiseksi

| 3.5 | Työmarkkinasiirtymät, sosiaaliset suunnitelmat, kestäviin ja ihmisarvoisiin uusiin työpaikkoihin pääsemisen mahdollistaminen sekä pitkäjänteinen sitoutuminen alue- ja paikallisyhteisöjen kehittämiseen ovat kaikki oikeudenmukaista siirtymää koskevan etenemissuunnitelman olennaisia osatekijöitä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Tulisi kannustaa perustamaan sellaisia yksilöllisten ja työmarkkinatarpeiden mukaan räätälöityjä koulutusohjelmia, joita tarjoavat työelämän siirtymien sujuvoittamiseen erikoistuneet koulutuskeskukset. Tämä edellyttää aktiivista työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua yhteisö- ja aluetasolla yhteistyössä kaikkien sidosryhmien kanssa. Ammattijärjestöjen ja työnantajien olisi toimittava yhdessä työelämän muutosohjelmien tukemiseksi. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Toisin kuin laaja-alaiset ja koordinoidut oikeudellisesti sitovat ympäristötoimenpiteet, 55-valmiuspaketin sosiaalinen puoli on hajanainen eikä ehdotetulla neuvoston suosituksella ole sitovia oikeusvaikutuksia. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Sosiaalisia näkökohtia on vahvistettava, ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelusta on tehtävä pakollinen osa keskeisiä kansallisia politiikkoja, jotka otetaan käyttöön vuoden 2050 ilmastopoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat, kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat ja oikeudenmukaista siirtymää koskevat suunnitelmat. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Jotta työmarkkinavuoropuhelu olisi tuloksellista, on tärkeää, että osapuolet luottavat ja tukeutuvat toisiinsa ja pyrkivät yhdessä saamaan aikaan tuloksia, jotka tuottavat lisäarvoa kaikille. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Joissakin EU:n jäsenvaltioissa tällaista työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua käydään jo nyt, toisissa taas ei. Jälkimmäisessä tapauksessa työmarkkinavuoropuhelua olisi aktiivisesti edistettävä esimerkiksi edellyttämällä tiettyjen tietojen oikea-aikaista vaihtoa ja tarjoamalla tällaista vuoropuhelua keinoksi ratkaista erilaisia hallinnollisia ja työlainsäädäntöön liittyviä kysymyksiä, sujuvoittamalla rahoituksen saantia, suunnittelupäätöksiä ja rakennuslupamenettelyjä jne. Väärinkäytösten estämiseksi tällaiset edut olisi kytkettävä velvoitteeseen saada aikaan tuloksia. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK on tietoinen siitä, että joissakin jäsenvaltioissa tämä edellyttää kulttuurin muutosta, johon saattaa mennä aikaa. Komitea on kuitenkin vakuuttunut siitä, että ajan ja vaivan uhraaminen tälle asialle todellakin kannattaa. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Euroopan vihreän kehityksen ohjelman sosiaalinen ulottuvuus on nivottava Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin ja otettava huomioon talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Komissio julkaisi helmikuussa 2021 työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamista koskevan raportin (7), jota hyödynnettiin maaliskuussa 2021 esitetyssä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa koskevassa toimintasuunnitelmassa. Toimintasuunnitelma sisältää komission sitoumuksen esittää vuonna 2022 aloite työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tukemiseksi EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla. ETSK uskoo vakaasti, että komission tulevat suositukset edistävät voimakkaasti tämän tavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

3.13

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 275, 18.7.2022, s. 101.

1

(2)  EYVL L 80, 23.3.2002, s. 29.

2

(3)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Teollisuuden siirtyminen kohti vihreää ja digitaalista eurooppalaista taloutta: lakisääteiset vaatimukset ja työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan rooli” (EUVL C 56, 16.2.2021, s. 10); ETSK:n lausunto aiheesta ”Ei vihreän kehityksen ohjelmaa ilman sosiaalista ulottuvuutta” (EUVL C 341, 24.8.2021, s. 23). ETSK:n lausunto aiheesta ”Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu taloudellisen kestävyyden ja talouksien häiriönsietokyvyn tärkeänä pilarina” (EUVL C 10, 11.1.2021, s. 14).

3

(4)  Päätöslauselma aiheesta ”ETSK:n ehdotukset covid-19-kriisin jälkeistä uudelleenrakentamista ja elpymistä silmällä pitäen: ’EU:n on pidettävä periaatteenaan, että se on yhteisö, jolla on yhteinen tulevaisuus’” covid-19-kriisin jälkeistä elpymistä ja uudelleenrakentamista käsittelevän alakomitean työn pohjalta (EUVL C 311, 18.9.2020, s. 1).

4

(5)  ETSK:n päätöslauselma (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 1); ETSK:n lausunto (EUVL C 220, 9.6.2021, s. 38).

5

(6)  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 158.

6

(7)  Report on strengthening EU social dialogue, Andrea Nahles.

7

Report on strengthening EU social dialogue

---

LIITE

Käsittelyssä hylättiin seuraava muutosehdotus, joka sai tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohta 2.25

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK korostaa sen merkitystä, että rakenneuudistusprosessin aikana jaetaan tietoa ja järjestetään kuulemisia hyvissä ajoin. Päätöksiä ei pitäisi tehdä ilman kuulemista, ja etukäteen tiedottamisesta olisi tehtävä
  pakollista
  . | ETSK korostaa sen merkitystä, että rakenneuudistusprosessin aikana jaetaan tietoa ja järjestetään kuulemisia hyvissä ajoin. Päätöksiä ei pitäisi tehdä ilman kuulemista, ja etukäteen tiedottamisesta olisi tehtävä
  nykykäytäntö edellä mainitun neuvoston suosituksen mukaisesti
  . |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK korostaa sen merkitystä, että rakenneuudistusprosessin aikana jaetaan tietoa ja järjestetään kuulemisia hyvissä ajoin. Päätöksiä ei pitäisi tehdä ilman kuulemista, ja etukäteen tiedottamisesta olisi tehtävä
  pakollista
  .

ETSK korostaa sen merkitystä, että rakenneuudistusprosessin aikana jaetaan tietoa ja järjestetään kuulemisia hyvissä ajoin. Päätöksiä ei pitäisi tehdä ilman kuulemista, ja etukäteen tiedottamisesta olisi tehtävä
  nykykäytäntö edellä mainitun neuvoston suosituksen mukaisesti
  .

Äänestystulos

| (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 55/95/0 |
| --- | --- |

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

55/95/0

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/102 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/102

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ydinenergian rooli EU:n energiahintojen vakautta ajatellen”

(EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Tšekin pyytämä valmisteleva lausunto)

(2022/C 486/15)

| Esittelijä: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Alena MASTANTUONO

| Lausuntopyyntö | EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Tšekin kirje 26.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla
  valmisteleva lausunto |
| Komitean täysistunnon päätös | 21.9.2022 |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 7.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon nro | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 143/73/42 (nimiäänestys – ks. liite II) |

Lausuntopyyntö

EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Tšekin kirje 26.1.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

valmisteleva lausunto

Komitean täysistunnon päätös

21.9.2022

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

7.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon nro

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

143/73/42 (nimiäänestys – ks. liite II)

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Energian hintojen vakaus ja kohtuullisuus ovat olennaisen tärkeitä sekä kotitalouksien ostovoiman että Euroopan teollisuustoimijoiden kilpailukyvyn ja häiriönsietokyvyn ylläpitämiseksi. Kymmenen vuoden ajanjaksolla vuosina 2010–2019 energian tuontihinnat pysyivät suhteellisen vakaina ja kotimaiset energian tuottajahinnat nousivat verrattain vähän, 0,9 prosenttia vuodessa. Vuoden 2021 jälkipuoliskolta alkaen energiahinnat ovat sitä vastoin nousseet Euroopassa jyrkästi. Energian hintojen epävakaus ja energiatoimitusten epävarmuus ovat lisääntyneet Ukrainan sodan myötä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Euroopalla on nyt edessään kahtalainen haaste: yhtäältä on torjuttava ilmastonmuutosta ja toisaalta on varmistettava kohtuuhintaisen energian vakaa saanti. Komissio toteaa laatimassaan REPowerEU-suunnitelmassa, että haasteena on vähentää nopeasti EU:n riippuvuutta Venäjän fossiilisista polttoaineista vauhdittamalla puhdasta siirtymää ja yhdistämällä voimat kestävämmän energiajärjestelmän ja todellisen energiaunionin aikaansaamiseksi. Ratkaisu on ajallisesti kolmiulotteinen. Lyhyellä aikavälillä pääasiallisena haasteena on ratkaista energiantoimitustilanne, sillä mahdollinen pula voi pahentaa hintojen nousua. Nykyiseen markkinatilanteeseen vaikuttavat tämänhetkiset ja odotettavissa olevat tarjontapuolen tekijät. Siksi on tarpeen hyödyntää kaikkia EU:ssa saatavilla olevia energialähteitä, kuten REPowerEU-suunnitelmassa hahmotellaan. Kyse on kriisiskenaariosta, jonka tarkoituksena on ensisijaisesti turvata energian saanti. Keskipitkällä aikavälillä voidaan ottaa paremmin huomioon kestävä kehitys ja energialähteiden tasapaino, ja pitkällä aikavälillä voidaan keskittyä vihreisiin päämääriin, jos geopoliittiset turvallisuusriskit pienenevät. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Sodan aiheuttamat ylimääräiset turvallisuuden ja varmuuden takaamiseen liittyvät kustannukset uhkaavat nostaa energian hintoja merkittävästi. Olemassa olevat ydinvoimalat niissä EU:n jäsenvaltioissa, jotka ovat päättäneet sisällyttää ydinvoiman energialähteidensä yhdistelmään ja missä tähän on tekniset mahdollisuudet, edistävät lyhyellä aikavälillä energiansaannin vakautta, millä on suuri vaikutus hintavakauteen. Ilman olemassa olevaa ydinvoimakapasiteettia Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen aiheuttama häiriö energiajärjestelmässä olisi varmasti vieläkin suurempi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ydinvoimaa, joka on vähäpäästöinen energialähde, on tarvittaessa saatavilla täydentämään uusiutuvia energialähteitä, kuten tuuli- ja aurinkoenergiaa, joilla on johtava rooli siirryttäessä nollanettopäästöisiin sähköjärjestelmiin. ETSK huomauttaa, että vakaata peruskuormaa tuottava ydinvoima voi tällä hetkellä osaltaan vakauttaa tarjontaa. Ydinenergian rajakustannukset ovat vakaat ja paljon alhaisemmat kuin kaasu- ja hiilivoimaloiden rajakustannukset. Ydinvoimalat eivät käytön aikana tuota merkittäviä määriä hiilidioksidipäästöjä, joten niiden – kuten myöskään uusiutuvan energian – rajakustannuksiin ei sisälly hiilidioksidikustannuksia. Ydinvoimaloiden rajakustannuksiin eivät liioin vaikuta hiilen hinnan heilahtelut, joita nähtiin esimerkiksi vuonna 2021, jolloin hiilen hinta nousi yli 200 prosenttia. Heilahtelut EU:n päästökauppajärjestelmässä vaikuttavat merkittävästi kaasun ja hiilen hintaan EU:n markkinoilla. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Sääntelyn näkökulmasta sähkön hinnat EU:n tukkumarkkinoilla määräytyvät ajojärjestyksen (merit order) mukaan, jossa viimeinen voimala asettaa hinnan. Tavanomaisen markkinakäyttäytymisen tilanteissa spot-markkinahinta määräytyy useimmissa tapauksissa kaasun tai hiilen perusteella. Ydinvoima ei näin ollen vaikuta energian hintoihin spot-markkinoilla, paitsi silloin kun vähäpäästöisten lähteiden osuus energiayhdistelmästä on suuri. Spot-markkinoilla toteutuu kuitenkin vain osa markkinoilla tapahtuvasta myynnistä. Energiayhtiöt myyvät usein fyysisiä sähköntoimituksia kahdenvälisten sopimusten perusteella. Tällöin niissä EU:n jäsenvaltioissa, joiden energialähteiden yhdistelmään sisältyy ydinenergia, käytössä olevat erilaiset rahoitusmallit ja kahdenväliset sopimukset auttavat vakauttamaan asiakkaalta perittävää energian hintaa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Nykyinen energiakriisi on vaikuttanut EU:n sähkömarkkinoiden toimintaan vääristämällä sen perussääntöjä korkeiden energiahintojen hillitsemiseen tai kysynnän merkittävään vähentämiseen tähtäävien lukuisten toimenpiteiden vuoksi. Tilanne ilmentää tarjonnan vähenemisen ja kysynnän lisääntymisen välistä merkittävää korrelaatiota, joka nostaa energian hintoja. Vakaisiin vähähiilisiin energialähteisiin perustuvan luotettavamman tarjonnan myötä energian hintaheilahtelu vähenee, ja kansallisten energiamarkkinoiden yhteenliittämisen ansiosta hyöty voidaan jakaa kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että olemassa olevien ydinvoimaloiden käyttöiän pidentäminen on tässä nimenomaisessa tilanteessa järkevää ja edesauttaa samalla siirtymistä hiilineutraaliin talouteen. Se tarjoaa mahdollisuuden vastata tämänhetkisiin energiansaantia koskeviin odotuksiin ja vähentää kaasun kulutusta sähköalalla, mikä vähentäisi kaasupulan riskiä. Lisäksi se voi auttaa tasoittamaan muista kuin taloudellisista tekijöistä johtuvia ennennäkemättömiä hintaheilahteluja ja vastaamaan tämänhetkisiin energiansaantia koskeviin odotuksiin. ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot pyrkivät löytämään varastointikapasiteettiratkaisuja ja vahvistamaan siirtoverkkojen yhteenliitäntöjä, jotta käyttökeskeytyksiin, joita tullaan näkemään pitkällä aikavälillä uusiutuvien energialähteiden osalta ja lyhyellä aikavälillä kaasun osalta, voidaan reagoida asianmukaisesti. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK ehdottaa, että puheenjohtajavaltio Tšekki keskustelee Euroopan ydinenergiafoorumin (ENEF) puitteissa ydinvoiman hintavakaudesta ja merkityksestä energiansaannin vakauttamisessa, kun EU:n riippuvuutta Venäjän kaasusta vähennetään. Komitea haluaa osallistua tiiviisti tähän keskusteluun. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kehottaa vahvistamaan kahdenvälistä yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden kanssa ydinvoima-alalla, jotta innovoinnin ja uuden teknologian kehittämisen tuloksia voidaan jakaa. Komitea suosittaa, että EU:n neuvoston puheenjohtajavaltio Tšekki järjestää pieniä modulaarisia ydinreaktoreita käsittelevän konferenssin esimerkiksi sellaisen EU:n ja Yhdysvaltojen korkean tason foorumin muodossa, jossa keskitytään tähän aiheeseen ja perehdytään sitä koskevaan lupaavaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

1.9

2.   Tausta ja perustelut

| 2.1 | EU:n energiapolitiikan oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 194 artikla. Aiheesta on erityismääräyksiä muissa artikloissa, kuten SEUT-sopimuksen 122 artiklassa (toimitusvarmuus), 170–172 artiklassa (energiaverkot), 114 artiklassa (energian sisämarkkinat) ja 216–218 artiklassa (ulkoinen energiapolitiikka). Useimpien ydinvoima-alaa koskevien unionin toimien oikeusperustana on Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimus (Euratomin perustamissopimus). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | SEUT-sopimuksessa taataan myös jäsenvaltioiden oikeus määritellä energiavarojensa hyödyntämisen ehdot, valita itse eri energialähteiden välillä ja päättää energiahuoltonsa yleisestä rakenteesta (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU:n suunnitelma tehdä Euroopasta ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa vuoteen 2050 mennessä edellyttää energiasiirtymää päästöttömiin ja vähäpäästöisiin energialähteisiin. Uusiutuvien energialähteiden osuutta energialähteiden yhdistelmässä ei voi kasvattaa ilman tällä hetkellä käytettävissä oleviin vakaisiin energialähteisiin, kuten fossiiliseen energiaan ja ydinvoimaan, tukeutuvaa varajärjestelmää. Lisäksi on investoitava muista kuin fossiilisista lähteistä peräisin olevalla energialla toimiviin kaasuvoimaloihin, jotta voidaan selviytyä uusiutuvan energian saatavuuteen liittyvistä vaihteluista. Tarvitaan myös paljon varastointikapasiteettia, jonka avulla voidaan välttää sähkökatkokset ja tyydyttää sähköistymisestä johtuva kasvava energiantarve. Nykyisistä vakaista energialähteistä ydinvoima on ainoa vähäpäästöinen energialähde, joka voisi auttaa vähentämään riippuvuutta Venäjän kaasusta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ydinenergia, joka on käytössä 32 maassa, edistää 413 gigawatin (GW) kapasiteetillaan hiilestä irtautumista ja vähentää riippuvuutta fossiilisista tuontipolttoaineista, sillä sen käytön ansiosta vältetään maailmanlaajuisessa mittakaavassa päästöjä 1,5 gigatonnia (Gt) ja kaasunkysyntää 180 miljardia kuutiometriä vuodessa (2). Ydinvoimaa, joka on vähäpäästöinen energialähde, on tarvittaessa saatavilla täydentämään tuotannoltaan vaihtelevia uusiutuvia energialähteitä, kuten tuuli- ja aurinkoenergiaa, joilla on johtava rooli siirryttäessä nollanettopäästöisiin sähköjärjestelmiin. Kansainvälisen energiajärjestön mukaan ydinvoiman väheneminen tekisi nettopäästöjen nollatavoitteista vaikeammin ja kalliimmin saavutettavia. Maailmanlaajuisen ydinvoiman tuotantokapasiteetin odotetaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Euroopan komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2022/1214 (3) tunnustetaan, että ydinvoima voi edistää unionin talouden irtautumista hiilestä, ja luokitellaan ydinvoimaan liittyvät toiminnot vähähiilisiksi. Kestävää rahoitusta käsittelevän teknisen asiantuntijaryhmän maaliskuussa 2020 antamassa loppuraportissa (4) todetaan, että ydinenergian tuotanto ei aiheuta tuotantovaiheessa juuri ollenkaan kasvihuonekaasupäästöjä ja että ydinenergian mahdollisesta merkittävästä vaikutuksesta ilmastonmuutoksen hillitsemistavoitteiden saavuttamiseen on laajaa ja selkeää näyttöä. Luokitusjärjestelmässä säädetään jätteiden käsittelyä, rahoitusta sekä käytöstä poiston suunnittelua koskevista tiukemmista lisävaatimuksista. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Energian hintojen vakaus ja kohtuullisuus ovat olennaisen tärkeitä sekä kotitalouksien ostovoiman että Euroopan teollisuustoimijoiden kilpailukyvyn ja häiriönsietokyvyn ylläpitämiseksi. Kymmenen vuoden ajanjaksolla vuosina 2010–2019 energian tuontihinnat pysyivät suhteellisen vakaina ja kotimaiset energian tuottajahinnat nousivat verrattain vähän, 0,9 prosenttia vuodessa. Vuonna 2020 tuontihinnat laskivat 31 prosenttia ja tuottajahinnat lähes 10 prosenttia. Syksystä 2021 alkaen energiahinnat ovat sitä vastoin nousseet Euroopassa jyrkästi (5). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Euroopan unioniin kohdistuu ensimmäistä kertaa sen historiassa useita vakavia energiansaantiin, energiaturvallisuuteen ja energiahintojen huimaan nousuun liittyviä riskejä. Yksi syy tähän on eräiden jäsenvaltioiden varomattomuus tai toiminta ulkoisten paineiden alaisena, kun ne ajoivat kaikki vararesurssit alas liian nopeasti, varmasti myös ulkomaisen sekaantumisen takia. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Energian hintakehitys oli levotonta ja epävakaata jo ennen sotaa syksystä 2021 lähtien. Sen aiheuttivat monet toimitushäiriöt ja kaasun kysynnän maailmanlaajuinen kasvu. Syy viime syksystä jatkuneisiin epätavallisen korkeisiin energian hintoihin on kaasun kysynnän jyrkkä maailmanlaajuinen kasvu, joka johtuu useista keskeisistä tekijöistä: talouden elpymisestä, EU:hun suuntautuvien toimitusten kiristymisestä, investointien puutteesta ja huonoista sääoloista, joiden vuoksi energiaa on tuotettu tavanomaista vähemmän uusiutuvista lähteistä. Joissakin tapauksissa kaasuvarastot ovat tyhjentyneet keinottelun seurauksena (6). Energiahintojen tämänhetkinen epävakaus johtuu pääasiassa sen vaikutuksista, että Venäjä hyökkäsi Ukrainaan, epävarmuudesta sen suhteen, kärjistyykö tilanne mahdollisesti myös muissa maissa, sekä pyrkimyksistä vähentää EU:n energiariippuvuutta Venäjästä mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Sodan aiheuttamat ylimääräiset turvallisuuden ja varmuuden takaamiseen liittyvät kustannukset uhkaavat nostaa energian hintoja merkittävästi. Edessä oleva EU:n energialähteiden monipuolistaminen, joka edellyttää massiivisia investointeja uuteen infrastruktuuriin (esim. nesteytetyn maakaasun vastaanottoterminaalit ja vetyputkistot) ja nykyisen energianjakeluverkon uudistamista, saattaa nostaa hintoja entisestään. Tilannetta pahentaa myös ydinvoiman tuotannon merkittävä väheneminen. Tuotannon odotetaan putoavan 12 prosenttia (yli 100 TWh) vuonna 2022. Kansainvälisen energiajärjestön heinäkuussa 2022 julkaiseman sähkömarkkinaraportin mukaan lasku johtuu käytettävissä olevien voimaloiden tilapäisestä vähenemisestä Ranskassa, 4 gigawatin suuruisen ydinvoimakapasiteetin käytöstä poistamisesta Saksassa ja Venäjän hyökkäyksen vaikutuksesta Ukrainan ydinlaitoksiin. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Nykytilanteessa ja ainakin siihen asti, kun EU:n perustavanlaatuinen energiasiirtymä edistyy, on ensisijaisen tärkeää hyödyntää EU:n alueella jo olevia energialähteitä, jotka ovat välittömästi ja esteettä käytettävissä olemassa olevan infrastruktuurin puitteissa. Samaan aikaan energiahyödykkeiden toimitukset Venäjältä vähenevät jo ja vaarana on myös, että ydinvoimaloiden polttoainesauvojen saanti niukkenee. Haasteeksi nousee näin ollen vakaan energiansaannin takaaminen kaikille eurooppalaisille ottaen huomioon tarve saavuttaa ilmastotavoitteet. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Ydinvoima mahdollistaa jossain määrin sähköntuotannon mukauttamisen sen mukaan, kuinka paljon sähköä tuotetaan uusiutuvista energialähteistä. Kaasuun verrattuna ydinvoimalat eivät ole yhtä joustavia, mutta ne vakauttavat omalta osaltaan energiajärjestelmää, koska ne tuottavat suuren osan peruskuormasta. Lisäksi eräiden EU:n jäsenvaltioiden nykyinen sääntely mahdollistaa ydinvoimalaitosten toiminnan joustavat järjestelyt. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Olemassa olevat ydinvoiman tuotantolaitokset pystyvät vastaamaan suurempaan sähkönkysyntään välittömästi, ja niiden käyttökustannukset ovat tyypillisesti alhaiset. On totta, että ydinvoimaan perustuvan energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset ovat varsin korkeat. Tämä johtuu etenkin siitä, että investointikustannukset ovat runsaiden turvallisuustoimenpiteiden takia hyvin suuret. Kaasuun perustuvan energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset ovat kuitenkin vielä korkeammat (7). Sodan raivotessa Ukrainassa ei ole kuitenkaan varmuutta siitä, että kaasun tai polttoainesauvojen toimitukset Venäjältä jatkuvat siihen asti kun on löydetty vaihtoehtoisia hankintalähteitä. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Kun tarkastellaan vähähiilisten säätövoimateknologioiden odotettavissa olevia kustannuksia vuonna 2025, ovat ydinvoiman kustannukset alhaisimmat. Vain suuret vesialtaat voivat tuottaa vastaavanlaisen panoksen vastaavin kustannuksin, mutta ne ovat edelleen hyvin riippuvaisia yksittäisten maiden luonnonolosuhteista. Fossiilisiin polttoaineisiin perustuvaan tuotantoon verrattuna ydinvoimalaitosten odotetaan olevan edullisempia kuin hiilikäyttöiset laitokset. Vaikka yhdistetyn syklin kaasuturbiinit (CCGT) ovat kilpailukykyisiä joillakin alueilla, niiden tasoitetut energian kokonaistuotantokustannukset riippuvat suuresti maakaasun ja hiilipäästöjen hinnoista yksittäisillä alueilla. Ydinvoimaloiden pitkäaikaiseen käyttöön ja käyttöiän pidentämiseen perustuva sähköntuotanto on erittäin kilpailukykyistä. Se on edelleen kustannuksiltaan alhaisin vaihtoehto paitsi vähähiilisessä tuotannossa – uusien voimalaitosten rakentamiseen verrattuna – myös sähköntuotannossa ylipäänsä (8). |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Ydinvoiman käyttökustannukset ovat uusiutuvien energialähteiden tavoin alhaiset. Muuttuvat kustannukset ovat käytännöllisesti katsoen riippumattomia energiahyödykkeiden maailmanmarkkinoista. Ydinvoimalat toimivat tämän johdosta sähkömarkkinoilla vakain hinnoin. Polttoaineiden hinnat ja hiilen hinnoittelu vaikuttavat yleensä hyvin voimakkaasti sähköntuotannon kustannuksiin. Nämä muuttuvat kustannukset tai rajakustannukset vaihtelevat suuresti sen mukaan, millä teknologialla sähkö tuotetaan. Ydinvoimaloiden rajakustannukset riippuvat ydinpolttoaineen hinnasta, joka on paljon alempi kuin kaasun tai hiilen hinta. Ydinvoima tuottaa paljon energiaa, joten polttoaineen hinta voidaan jyvittää suurelle määrälle tuotettuja megawattitunteja. Koska ydinvoimalat eivät tuota hiilidioksidipäästöjä, niiden – kuten myöskään uusiutuvan energian – rajakustannuksiin ei sisälly hiilidioksidipäästöoikeuksien hintoihin liittyviä kustannuksia. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Sääntelyn näkökulmasta sähkön hinnat EU:n tukkumarkkinoilla määräytyvät ajojärjestyksen mukaan, jossa viimeinen voimala asettaa hinnan. Tavanomaisen markkinakäyttäytymisen tilanteissa spot-markkinahinta määräytyy useimmissa tapauksissa kaasun tai hiilen perusteella. Ydinvoima ei näin ollen vaikuta energian hintoihin spot-markkinoilla, paitsi silloin kun vähäpäästöisten lähteiden osuus energiayhdistelmästä on suuri, mihin tulevan eurooppalaisen mallin on määrä perustua. Tavanomainen markkinamalli on tällä hetkellä särkynyt tarjontapuolen häiriön vuoksi. Tämä koskee erityisesti kaasua, jonka osuutta on täydennettävä muilla käytettävissä olevilla lähteillä markkinoiden tasapainon ja hintavakauden tukemiseksi. Lisäksi on otettava käyttöön sääntelytoimia, kuten kysynnän vähentämistoimet kaikkialla unionissa (9). |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Spot-markkinoilla toteutuu vain osa markkinoilla tapahtuvasta myynnistä. Energiayhtiöt myyvät usein fyysisiä sähköntoimituksia kahdenvälisten sopimusten perusteella. Tällöin erilaiset rahoitusmallit ja kahdenväliset sopimukset, joita on käytössä niissä EU:n jäsenvaltioissa, joiden energialähteiden yhdistelmään sisältyy ydinenergia, auttavat vakauttamaan asiakkaalta perittävää energian hintaa mutta eivät välttämättä laskemaan sitä. On myös erotettava toisistaan sähkömarkkinoiden eri kerrokset (tukkukauppa ja vähittäiskauppa). EU:n vähittäismarkkinat riippuvat monista tekijöistä, kuten kilpailun tasosta mutta myös lopullisen hinnan määrittävistä tekijöistä. EU:n kotitalouskäyttäjien maksamiin sähkön hintoihin sisältyvät verot ja maksut. Eurostatin lukujen mukaan maksujen ja verojen keskimääräinen osuus kotitalouskäyttäjien maksamasta sähkön hinnasta on 36 prosenttia. |
| --- | --- |

2.16

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK on hyvin tietoinen tilanteen vakavuudesta ja ottaa sen huomioon. Kohtuuhintaisen energian luotettavan saannin turvaaminen osana kriisien ja hätätilanteiden hallintaa on nykytilanteessa ainoa keino selviytyä. Tästä syystä kaikkia käytettävissä olevia lähteitä, joihin voidaan luottaa, pitää hyödyntää paitsi kysynnän tyydyttämiseksi myös hintojen vakauttamiseksi näinä hyvin epävarmoina aikoina. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK kannattaa varauksetta Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja Euroopan talouden siirtymistä ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä. Ilmastosiirtymän rinnalla on kuitenkin edistettävä energiaunionin viiden pilarin, etenkin toimitusvarmuutta ja energian kohtuuhintaisuutta koskevien pilarien, toteuttamista. Tulevilla toimintapolitiikoilla olisi pyrittävä lievittämään suurta tuontiriippuvuutta, kuten ETSK on korostanut useissa lausunnoissaan. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Euroopan komission REPowerEU-tiedonannossa asetettujen päätavoitteiden valossa energian hintavakauden tavoittelu etenee EU:ssa kaksivaiheisesti: ensimmäinen vaihe kestää siihen saakka, kun on otettu ensi askeleita ja saavutettu näkyviä tuloksia EU:n riippuvuuden vähentämisessä Venäjästä, ja toisessa vaiheessa EU ei ole enää lainkaan riippuvainen Venäjästä energian suhteen. ETSK tiedostaa, että ensimmäisessä vaiheessa, jossa vakaudella ja turvallisuudella on keskeinen merkitys, EU:n nykyisistä lähteistä peräisin olevalla ydinenergialla on myös merkitystä, kuten REPowerEU-suunnitelmassa (10) korostetaan, kun otetaan huomioon, että EU:n energiajärjestelmän valmistaminen tulevaan talveen ei ole helppoa (on koottava riittävät kaasuvarastot ja -reservit, aloitettava toimitusten monipuolistaminen, hyödynnettävä aiempaa enemmän vetyä ja metaania ja tehtävä mittavia lisäinvestointeja uusiutuvaan energiaan ja energiatehokkuushankkeisiin), kuten Kansainvälinen energiajärjestö (IEA) toteaa maaliskuussa 2022 antamissaan suosituksissa (11). Toisessa vaiheessa voidaan mahdollisesti jälleen keskittyä vihreän kehityksen ohjelman päätavoitteisiin, kun toimitusvarmuuteen liittyvät riskit on poistettu. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK huomauttaa, että polttoainesauvojen toimitukset niihin EU:n alueella toimiviin ydinvoimaloihin, joissa on käytössä VVER-reaktori (Bulgaria, Tšekki, Unkari, Suomi ja Slovakia), saattavat olla vaarassa Ukrainan sodan vuoksi. Samanaikaisesti komitea panee tyytyväisenä merkille, että vaihtoehtoiset toimitukset ovat mahdollisia (12), ja kannustaa asianomaisia jäsenvaltioita etsimään vaihtoehtoisia toimittajia mahdollisimman pian. Ydinvoimalat eivät tarvitse suurta varastointikapasiteettia, ja ne voivat helposti varastoida 3–5 vuoden polttoainetarpeensa, jolloin on mahdollista vaihtaa toiseen toimittajaan tai ostaa polttoainetta edulliseen hintaan. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK korostaa, että EU:n energiamarkkinoiden vakaus on tällä hetkellä ehdoton prioriteetti, sillä sen avulla voidaan päästä eroon energiahintojen heilahteluista. Ydinvoima on hyvin vakaa energian peruskuorman lähde (tuotannoltaan vaihtelevien uusiutuvien energialähteiden tukena) ja voi siten edistää merkittävästi energiansaannin vakautta poikkeuksellisen riskialttiina aikoina. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK muistuttaa, että ydinvoimalla ei ole EU:n päästökauppajärjestelmän hintavolatiliteetista johtuvaa riskiä (hiilidioksiditonnin hinta nousi helmikuun 2022 alussa ennätystasolle 100 euroon). Koska ydinvoimalat eivät tuota hiilidioksidipäästöjä, niiden – kuten myöskään uusiutuvan energian – rajakustannuksiin ei sisälly hiilidioksidikustannuksia. Heilahtelut EU:n päästökauppajärjestelmässä vaikuttavat merkittävästi kaasun hintaan EU:n markkinoilla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kaiken kaikkiaan ydinvoiman investointikustannukset ovat suuret mutta käyttökustannukset suhteellisen edulliset. Tyhjästä ei kuitenkaan tarvitse aloittaa, ja olemassa olevan (parannetun) ydinvoimakapasiteetin avulla voidaan vakauttaa markkinoita. Toimintapolitiikkojen olisi mahdollistettava se, että jäsenvaltiot jatkavat nykyisten reaktoreiden käyttöä, sillä ydinvoimaloiden pitkäaikainen käyttö on selvästi kohtuuhintaisin ratkaisu vuoteen 2030 saakka ja sen jälkeenkin ja mahdollistaa sujuvan siirtymisen ilmastoneutraaliuteen. On vältettävä toimenpiteitä, jotka voisivat vaikuttaa kielteisesti olemassa olevaan vähähiiliseen kapasiteettiin tai jotka eivät kannusta tekemään investointeja tarvittaviin teknologioihin. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK kehottaa ottamaan ydinvoiman roolin huomioon, kun laaditaan tulevia sähkömarkkinasääntöjä. Ydinvoimalat voivat tarjota sähköä loppukäyttäjille kiinteään hintaan, sillä useat Euroopan maat käyttävät erilaisia sopimusmalleja, joilla taataan hintavakaus kuluttajille. Kiinteä ostohinta takaa investointituoton ja pienemmät pääomakustannukset ja vakiinnuttaa omalta osaltaan sähkön loppukuluttajahintaa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Ydinvoiman osuus EU:ssa tuotetusta sähköstä oli vuonna 2020 noin 25 prosenttia. Vahvempi solidaarisuus ja siirtoverkkojen yhteenliitäntöjen vahvistaminen energiamarkkinoilla auttavat reagoimaan asianmukaisesti uusiutuvien energialähteiden epävakauteen pitkällä aikavälillä sekä käyttökeskeytyksiin, joita tullaan näkemään kaasun osalta lyhyellä aikavälillä. ETSK kehottaa jäsenvaltioita myös kehittämään varastointikapasiteettia ja korvaamaan kaasulaitokset vähähiilisistä lähteistä peräisin olevalla energialla. Mahdollisilla säännöksillä sähkömarkkinoiden rakenteen uudistamisesta olisi kannustettava investoimaan vähähiilisiin teknologioihin, joita tarvitaan sähköntuotannon irrottamiseksi hiilestä turvallisesti ja kohtuuhintaan. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK korostaa ydinenergian hintavakauden toista osatekijää, jonka takeena on toimitusten vakaus. Kaasuun verrattuna ydinvoimalat eivät tarvitse suurta varastointikapasiteettia ja ne voivat helposti varastoida kolmen vuoden polttoainetarpeensa (13). Pidempi polttoaineenlisäysväli ja varastointikapasiteetti helpottavat polttoaineen ostamista suotuisammin ehdoin ja myös toimittajan vaihtamista. Komitea kannustaakin niitä viittä jäsenvaltiota, joissa on käytössä VVER-teknologiaa, etsimään vaihtoehtoisia toimittajia. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Kun EU:n energiariippuvuus Venäjästä vähenee, muodostuu hyvä pohja paitsi sille, että pohditaan ydinenergian innovointipotentiaalia ja etenkin mahdollisuuksia käyttää sitä vedyn tuotannossa ja jätteiden kierrätyksessä osana kiertotalousketjua, myös tämän potentiaalin hyödyntämiselle käytännössä. Ydinenergiasta saatavan sähkön käyttäminen vedyn ja lämmön tuotantoon tarjoaa Kansainvälisen energiajärjestön mukaan uusia mahdollisuuksia. Ylijäämäisen ydinsähkön avulla voitaisiin tuottaa noin 20 miljoonaa tonnia vetyä vuonna 2050, ja ydinvoimaloista saatava yhteistuotannolla tuotettu lämpö voisi korvata kaukolämmön ja muun korkean lämpötilan käytön (14), vaikkakin rakennuskustannusten olisi pienennyttävä, jotta ratkaisu olisi kilpailukykyinen. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK ehdottaa, että puheenjohtajavaltio Tšekki keskustelee Euroopan ydinenergiafoorumin (ENEF) puitteissa ydinvoiman hintavakaudesta ja merkityksestä energiansaannin vakauden kannalta, kun EU:n riippuvuutta Venäjän kaasusta pyritään vähentämään. Komitea haluaa osallistua tiiviisti tähän keskusteluun. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK kehottaa vahvistamaan kahdenvälistä yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden, lähinnä Yhdysvaltojen, kanssa ydinvoima-alalla, jotta innovoinnin ja uuden teknologian kehittämisen tuloksia voidaan jakaa. Komitea suosittaa, että EU:n neuvoston puheenjohtajavaltio Tšekki järjestää pieniä modulaarisia ydinreaktoreita käsittelevän konferenssin esimerkiksi sellaisen EU:n ja Yhdysvaltojen korkean tason foorumin muodossa, jossa keskitytään tähän aiheeseen ja perehdytään sitä koskevaan lupaavaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

3.13

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK on hyvin tietoinen siitä, että ydinenergian käyttöön liittyy riskejä, ja kannattaa lisätutkimusta sen turvallisuuden lisäämiseksi. Olisi typerää ajatella, että riskejä ei ole. Ydinvoimaa on käytetty energian tuottamiseen 1950-luvulta lähtien, ja vuosien saatossa sen turvallisuutta ja varmuutta on parannettu mm. sen osalta, miten hyvin laitokset kestävät luonnollisia ja ihmisen aiheuttamia ulkoisia ääritapahtumia, kuten lentokoneen törmäyksen tai räjähdyksen. ETSK kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan tutkimusta ja innovointia tällä alalla ja noudattamaan tiukkoja turvallisuutta ja jätteiden käsittelyä koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Energiamarkkinoiden nykytilanne vaikuttaa myös uraanin hintoihin, joita voidaan vakauttaa monipuolistamalla toimittajavalikoimaa tai pidemmällä aikavälillä rakentamalla voimaloita, joissa polttoainetta tarvitsee vaihtaa harvemmin. Pienet modulaariset ydinreaktorit eli SMR-voimalat saattavat vaatia polttoaineenvaihtoa vain 3–7 vuoden välein, kun vaihtoväli tavanomaisissa laitoksissa on 1–2 vuotta. Osa SMR-voimaloista on suunniteltu toimimaan jopa 30 vuotta ilman polttoaineenvaihtoa. Lisäksi kolmannen sukupolven voimaloiden rakentaminen sopii ratkaisuksi sellaisille maille, jotka tarvitsevat paljon energiaa ja joissa on kehittyneet verkot (kuten eri maissa käynnissä olevat tai suunnitellut ohjelmat osoittavat). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | SMR-voimalat ovat yleensä rakenteeltaan yksinkertaisempia, ja niiden turvallisuusjärjestelmät ovat useammin passiivisia ja pohjautuvat reaktorin sisäänrakennettuihin turvallisuusominaisuuksiin, kuten matalaan tehoon ja käyttöpaineeseen. SMR-voimalat ovat edullisempia ja nopeampia rakentaa, ja niitä voidaan ottaa käyttöön vähän kerrallaan kasvavan energiankysynnän tyydyttämiseksi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Ydinvoimalat tarvitsevat fossiilisilla polttoaineilla toimiviin voimalaitoksiin verrattuna melko vähän polttoainetta. Yksi pieni viiden gramman uraanidioksidinappi tuottaa saman määrän energiaa kuin tonni kivihiiltä tai noin 480 kuutiometriä maakaasua. Ydinvoimalat eivät tarvitse suurta varastointikapasiteettia, ja ne voivat helposti varastoida 3–5 vuoden polttoainetarpeensa. Varastointikapasiteettia voidaan pitää laitosten kannalta vakauttavana tekijänä, sillä se vähentää riippuvuutta tietystä toimittajasta ja antaa mahdollisuuden ostaa polttoainetta sieltä, mistä sitä saa edulliseen hintaan. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Alalla tehtävät investoinnit merkitsevät myös sitä, että parannusten avulla voidaan edistää vihreää siirtymää. Ydinvoimaan perustuvia teknologioita ja menetelmiä käytetään pyrittäessä kohti yhä vetypohjaisempaa energiajärjestelmää kahdella keskeisellä alalla: i) vedyn tuotanto siten, että vesimolekyylin osat erotetaan toisistaan termisesti/kemiallisesti ydinvoiman avulla, ja ii) ydinvoimapohjaisten menetelmien ja tekniikoiden hyödyntäminen tietämyksen lisäämiseksi ja materiaalien räätälöimiseksi siten, että ne täyttävät paremmin vedyn varastointiin ja muuntamiseen liittyvät vaatimukset (15). |
| --- | --- |

4.5

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  SEUT-sopimuksen 194 artiklan 2 kohta.

1

(2)  https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf

2

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2022/1214, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2022, delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 muuttamisesta tiettyjen energia-alojen taloudellisten toimintojen osalta ja delegoidun asetuksen (EU) 2021/2178 muuttamisesta kyseisiä taloudellisia toimintoja koskevien tiettyjen tietojen antamisen osalta (EUVL L 188, 15.7.2022, s. 1).

3

(4)  Teknisen asiantuntijaryhmän raportti: TEG final report on the EU taxonomy | Euroopan komissio (europa.eu).

4

(5)  Eurostatin tiedot helmikuulta 2022, https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/edn-20220210-2

5

(6)  Lisätietoja on asiakokonaisuuteen TEN/761 kuuluvassa lausunnossa (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 80).

6

(7)  IEA/NEA, 2020.

7

(8)  https://iea.blob.core.windows.net/assets/ae17da3d-e8a5-4163-a3ec-2e6fb0b5677d/Projected-Costs-of-Generating-Electricity-2020.pdf

8

(9)  Neuvoston asetus (EU) 2022/1369, annettu 5. elokuuta 2022, koordinoiduista kaasun kysynnän vähentämistoimenpiteistä (EUVL L 206, 8.8.2022, s. 1).

9

(10)  REPowerEU-toimintasuunnitelma, COM(2022) 230 final.

10

(11)  IEA, 10-Point Plan to European Union for reducing reliance on Russian supplies by over a third while supporting European Green Deal, with emergency options to go further, maaliskuu 2022.

11

(12)  Tšekissä sijaitseva Temelínin ydinvoimala on löytänyt vaihtoehtoisia toimittajia.

12

(13)  Euratomin hankintakeskuksen vuoden 2020 vuosikertomuksen mukaan uraanivarastoista pystytään toimittamaan energiaa tuottaviin EU:n ydinreaktoreihin keskimäärin 2,75 vuoden polttoaineet.

13

(14)  https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf

14

(15)  IAEA-TECDOC-1676.

15

---

LIITE I

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraava vastalausunto, joka sai äänestyksessä tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 71 artiklan 7 kohta):

| MUUTOSEHDOTUS 7


  TEN/776


  Ydinenergian rooli EU:n energiahintojen vakautta ajatellen


  Korvataan TEN-jaoston esittämä lausunto kokonaisuudessaan seuraavalla tekstillä (selitys/perustelu asiakirjan lopussa): | Esittäjä:

  DIRX, Jan
  HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo
  IZVERNICEANU, Ileana
  KATTNIG, Thomas
  KUPŠYS, Kęstutis
  LOHAN, Cillian
  MOSTACCIO, Alessandro
  NABAIS, João
  NIKOLOPOULOU, Maria
  RIBBE, Lutz
  SCHMIDT, Peter
  SCHWARTZ, Arnaud |
| --- | --- |

MUUTOSEHDOTUS 7

TEN/776

Ydinenergian rooli EU:n energiahintojen vakautta ajatellen

Korvataan TEN-jaoston esittämä lausunto kokonaisuudessaan seuraavalla tekstillä (selitys/perustelu asiakirjan lopussa):

Esittäjä:

DIRX, Jan

HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo

IZVERNICEANU, Ileana

KATTNIG, Thomas

KUPŠYS, Kęstutis

LOHAN, Cillian

MOSTACCIO, Alessandro

NABAIS, João

NIKOLOPOULOU, Maria

RIBBE, Lutz

SCHMIDT, Peter

SCHWARTZ, Arnaud

| Muutosehdotus |
| --- |
| 1.   Päätelmä ja suositus







  1.1 | Lyhyt vastaus puheenjohtajavaltio Tšekin kysymykseen on, että sähkömarkkinoiden nykyisessä markkinarakenteessa ydinenergialla ei voida vaikuttaa hintavakauteen. Tämä johtuu siitä, että nykyinen markkinarakenne perustuu ajojärjestykseen (ks. kohta 2.8). Hintojen vakauttaminen ydinenergian avulla on mahdollista vain, jos markkinoiden rakennetta mukautetaan huomattavalla valtion rahoitustuella yksityisen rahoituksen lisäksi. |

Muutosehdotus

1.   Päätelmä ja suositus

1.1

Lyhyt vastaus puheenjohtajavaltio Tšekin kysymykseen on, että sähkömarkkinoiden nykyisessä markkinarakenteessa ydinenergialla ei voida vaikuttaa hintavakauteen. Tämä johtuu siitä, että nykyinen markkinarakenne perustuu ajojärjestykseen (ks. kohta 2.8). Hintojen vakauttaminen ydinenergian avulla on mahdollista vain, jos markkinoiden rakennetta mukautetaan huomattavalla valtion rahoitustuella yksityisen rahoituksen lisäksi.

| 1.2 | ETSK kehottaa puheenjohtajavaltio Tšekkiä käynnistämään EU:n tasolla jäsennellyn vuoropuhelun, jonka tavoitteena on sopia hintavakauden takaavasta sähkömarkkinoiden uudesta markkinarakenteesta. |
| --- | --- |

1.2

ETSK kehottaa puheenjohtajavaltio Tšekkiä käynnistämään EU:n tasolla jäsennellyn vuoropuhelun, jonka tavoitteena on sopia hintavakauden takaavasta sähkömarkkinoiden uudesta markkinarakenteesta.

2.   Alkuhuomautukset

| 2.1 | EU:n neuvoston puheenjohtajavaltio Tšekki pyysi ennen puheenjohtajuuskautensa (vuoden 2022 jälkipuolisko) alkamista Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon ydinenergian roolista EU:n energiahintojen vakautta ajatellen. |
| --- | --- |

2.1

EU:n neuvoston puheenjohtajavaltio Tšekki pyysi ennen puheenjohtajuuskautensa (vuoden 2022 jälkipuolisko) alkamista Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon ydinenergian roolista EU:n energiahintojen vakautta ajatellen.

| 2.2 | ETSK on hyvillään puheenjohtajavaltio Tšekin esittämästä pyynnöstä, sillä se tarjoaa tilaisuuden esittää tuosta roolista tosiasioihin perustuva ja yksiselitteinen kuvaus. |
| --- | --- |

2.2

ETSK on hyvillään puheenjohtajavaltio Tšekin esittämästä pyynnöstä, sillä se tarjoaa tilaisuuden esittää tuosta roolista tosiasioihin perustuva ja yksiselitteinen kuvaus.

| 2.3 | Hintavakauden saavuttaminen on yksi ennakkoedellytys sille, että sähköasiakkaille – niin yrityksille kuin kuluttajille – voidaan tarjota varmuus heille lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä aiheutuvista kustannuksista. Vakailla sähkön hinnoilla on siksi ratkaiseva merkitys eurooppalaisten yritysten suorituskyvyn sekä työpaikkojen luomisen ja säilyttämisen kannalta. |
| --- | --- |

2.3

Hintavakauden saavuttaminen on yksi ennakkoedellytys sille, että sähköasiakkaille – niin yrityksille kuin kuluttajille – voidaan tarjota varmuus heille lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä aiheutuvista kustannuksista. Vakailla sähkön hinnoilla on siksi ratkaiseva merkitys eurooppalaisten yritysten suorituskyvyn sekä työpaikkojen luomisen ja säilyttämisen kannalta.

| 2.4 | Kaikki yritykset, erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset, tarvitsevat hintavakautta myös voidakseen esittää oikea-aikaisesti realistisia hintatarjouksia ja laatia realistisia ennusteita. |
| --- | --- |

2.4

Kaikki yritykset, erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset, tarvitsevat hintavakautta myös voidakseen esittää oikea-aikaisesti realistisia hintatarjouksia ja laatia realistisia ennusteita.

| 2.5 | Jotta puheenjohtajavaltio Tšekille voitaisiin antaa mahdollisimman tarkkaan tosiasioihin perustuva ja yksiselitteinen vastaus, tässä valmistelevassa lausunnossa ei käsitellä sellaisia muita kiinnostavia näkökohtia, jotka eivät ole merkityksellisiä lausunnon kysymyksenasettelun kannalta. Tämä tarkoittaa ensinnäkin sitä, että emme puutu jäsenvaltioiden oikeuteen tehdä omia valintojaan sen suhteen, miten sähköä omassa maassa tuotetaan. EMME myöskään ota kantaa ydinenergian todellisiin ja mahdollisiin etuihin ja haittoihin. |
| --- | --- |

2.5

Jotta puheenjohtajavaltio Tšekille voitaisiin antaa mahdollisimman tarkkaan tosiasioihin perustuva ja yksiselitteinen vastaus, tässä valmistelevassa lausunnossa ei käsitellä sellaisia muita kiinnostavia näkökohtia, jotka eivät ole merkityksellisiä lausunnon kysymyksenasettelun kannalta. Tämä tarkoittaa ensinnäkin sitä, että emme puutu jäsenvaltioiden oikeuteen tehdä omia valintojaan sen suhteen, miten sähköä omassa maassa tuotetaan. EMME myöskään ota kantaa ydinenergian todellisiin ja mahdollisiin etuihin ja haittoihin.

| 2.6 | Myöskään toimitusvarmuus ei kuulu tämän valmistelevan lausunnon aihepiiriin. Se on kysymys, joka ansaitsee tulla käsitellyksi erillisessä lausunnossa. On kuitenkin selvää, että nykyisessä tilanteessa, jossa Euroopassa käydään sotaa ja jossa kaasua ja öljyä käytetään geopoliittisina aseina, olemassa olevat voimalaitokset on tärkeää pitää toiminnassa niin paljon kuin mahdollista. Lisäksi fossiilisten ja vähäpäästöisten polttoaineiden väliaikaiseen käyttöön tulisi soveltaa joustoa. Lisäksi kuten edellä jo todettiin, komitea tunnustaa kunkin jäsenvaltion oikeuden tehdä omia valintojaan sen suhteen, miten sähköä omassa maassa tuotetaan. Komitea toistaa antavansa vahvan tukensa näkemykselle, jonka komissio ilmaisee laatimassaan REPowerEU-suunnitelmassa ja jonka mukaan haasteena on vähentää nopeasti EU:n riippuvuutta Venäjän fossiilisista polttoaineista vauhdittamalla puhdasta siirtymää ja yhdistämällä voimat kestävämmän energiajärjestelmän ja todellisen energiaunionin aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

2.6

Myöskään toimitusvarmuus ei kuulu tämän valmistelevan lausunnon aihepiiriin. Se on kysymys, joka ansaitsee tulla käsitellyksi erillisessä lausunnossa. On kuitenkin selvää, että nykyisessä tilanteessa, jossa Euroopassa käydään sotaa ja jossa kaasua ja öljyä käytetään geopoliittisina aseina, olemassa olevat voimalaitokset on tärkeää pitää toiminnassa niin paljon kuin mahdollista. Lisäksi fossiilisten ja vähäpäästöisten polttoaineiden väliaikaiseen käyttöön tulisi soveltaa joustoa. Lisäksi kuten edellä jo todettiin, komitea tunnustaa kunkin jäsenvaltion oikeuden tehdä omia valintojaan sen suhteen, miten sähköä omassa maassa tuotetaan. Komitea toistaa antavansa vahvan tukensa näkemykselle, jonka komissio ilmaisee laatimassaan REPowerEU-suunnitelmassa ja jonka mukaan haasteena on vähentää nopeasti EU:n riippuvuutta Venäjän fossiilisista polttoaineista vauhdittamalla puhdasta siirtymää ja yhdistämällä voimat kestävämmän energiajärjestelmän ja todellisen energiaunionin aikaansaamiseksi.

| 2.7 | Vaikka olisi houkuttelevaa käsitellä myös energian hintatasoa, emme sitä tässä tee, sillä hintojen vakaus ei riipu hintatasosta. Vakaus voi ilmetä tai olla ilmenemättä millä tahansa hintatasolla. |
| --- | --- |

2.7

Vaikka olisi houkuttelevaa käsitellä myös energian hintatasoa, emme sitä tässä tee, sillä hintojen vakaus ei riipu hintatasosta. Vakaus voi ilmetä tai olla ilmenemättä millä tahansa hintatasolla.

| 2.8 | Seuraavassa selitetään joitakin teknisiä termejä:
  Markkinarakenne: tapa, jolla sähkön hinta määräytyy markkinoilla.
  Rajakustannus: määrä, jonka verran kokonaiskustannukset kasvavat, jos yritys tuottaa yhden lisäyksikön.
  Spot-markkinat: spot-markkinat ovat hyödykkeiden – kuten sähkön – vaihdon markkinat, joilla liiketoimet suoritetaan välitöntä maksua ja nopeaa toimitusta vastaan.
  Ajojärjestys (merit order): voimalaitosten järjestys niiden rajakustannusten perusteella alkaen alhaisimmista rajakustannuksista ja päättyen suurimpiin rajakustannuksiin. Korkeampien rajakustannusten voimaloita otetaan siis mukaan tuotantoon, kunnes kysyntä on tyydytetty. Järjestys on seuraava: uusiutuva energia, ydinenergia, hiili, öljy ja kaasu. Nykyisessä sähkön markkinarakenteessa ajojärjestyksen viimeinen voimala (yleensä kaasuvoimala) määrää hinnan rajakustannuksillaan. |
| --- | --- |

2.8

Seuraavassa selitetään joitakin teknisiä termejä:

Markkinarakenne: tapa, jolla sähkön hinta määräytyy markkinoilla.

Rajakustannus: määrä, jonka verran kokonaiskustannukset kasvavat, jos yritys tuottaa yhden lisäyksikön.

Spot-markkinat: spot-markkinat ovat hyödykkeiden – kuten sähkön – vaihdon markkinat, joilla liiketoimet suoritetaan välitöntä maksua ja nopeaa toimitusta vastaan.

Ajojärjestys (merit order): voimalaitosten järjestys niiden rajakustannusten perusteella alkaen alhaisimmista rajakustannuksista ja päättyen suurimpiin rajakustannuksiin. Korkeampien rajakustannusten voimaloita otetaan siis mukaan tuotantoon, kunnes kysyntä on tyydytetty. Järjestys on seuraava: uusiutuva energia, ydinenergia, hiili, öljy ja kaasu. Nykyisessä sähkön markkinarakenteessa ajojärjestyksen viimeinen voimala (yleensä kaasuvoimala) määrää hinnan rajakustannuksillaan.

3.   Vastaus kysymykseen

| 3.1 | Kaikilla voimalaitoksilla on luonnollisesti jokin rooli sähkömarkkinoilla. On esimerkiksi selvää, että monien Ranskan ydinvoimaloiden viimeaikaiset toimintahäiriöt ja niistä johtuva tarve tuoda enemmän sähköä ulkoa heijastuu hinnan kehitykseen. Käsillä olevassa valmistelevassa lausunnossa ei kuitenkaan tarkastella näitä enemmän tai vähemmän tilapäisiä tilanteita, vaan sitä, miten sähkömarkkinat rakenteellisesti toimivat. |
| --- | --- |

3.1

Kaikilla voimalaitoksilla on luonnollisesti jokin rooli sähkömarkkinoilla. On esimerkiksi selvää, että monien Ranskan ydinvoimaloiden viimeaikaiset toimintahäiriöt ja niistä johtuva tarve tuoda enemmän sähköä ulkoa heijastuu hinnan kehitykseen. Käsillä olevassa valmistelevassa lausunnossa ei kuitenkaan tarkastella näitä enemmän tai vähemmän tilapäisiä tilanteita, vaan sitä, miten sähkömarkkinat rakenteellisesti toimivat.

| 3.2 | Keskitymme spot-markkinoihin, koska ne pääasiassa määräävät hinnan, joka kuluttajien on maksettava. Kuten edellä todetaan, spot-markkinoiden rakenne perustuu ajojärjestykseen. |
| --- | --- |

3.2

Keskitymme spot-markkinoihin, koska ne pääasiassa määräävät hinnan, joka kuluttajien on maksettava. Kuten edellä todetaan, spot-markkinoiden rakenne perustuu ajojärjestykseen.

| 3.3 | Ydinenergian merkitys EU:n energian hintojen vakauden kannalta riippuu kahdesta muuttujasta eli siitä, onko kyse vanhoista vai uusista ydinvoimaloista, ja siitä, onko kyse nykyisestä vai uudesta markkinarakenteesta. Näitä muuttujia yhdistelemällä saadaan aikaan neljä eri tilannetta. |
| --- | --- |

3.3

Ydinenergian merkitys EU:n energian hintojen vakauden kannalta riippuu kahdesta muuttujasta eli siitä, onko kyse vanhoista vai uusista ydinvoimaloista, ja siitä, onko kyse nykyisestä vai uudesta markkinarakenteesta. Näitä muuttujia yhdistelemällä saadaan aikaan neljä eri tilannetta.

| 3.4 | Jotta vastaus olisi mahdollisimman selkeä, on tarpeen erottaa toisistaan näiden neljän eri tilanteen synnyttämät neljä erilaista skenaariota, jotka ovat seuraavat:






  A | : olemassa olevat ydinvoimalat nykyisessä markkinarakenteessa |
| --- | --- | --- |

3.4

Jotta vastaus olisi mahdollisimman selkeä, on tarpeen erottaa toisistaan näiden neljän eri tilanteen synnyttämät neljä erilaista skenaariota, jotka ovat seuraavat:

A

: olemassa olevat ydinvoimalat nykyisessä markkinarakenteessa

| B | : olemassa olevat ydinvoimalat ja uusi markkinarakenne |
| --- | --- |

B

: olemassa olevat ydinvoimalat ja uusi markkinarakenne

| C | : uudet ydinvoimalat nykyisessä markkinarakenteessa |
| --- | --- |

C

: uudet ydinvoimalat nykyisessä markkinarakenteessa

| D | : uudet ydinvoimalat ja uusi markkinarakenne. |
| --- | --- |

D

: uudet ydinvoimalat ja uusi markkinarakenne.

3.5   A: Olemassa olevat ydinvoimalat nykyisessä markkinarakenteessa

| 3.5.1 | Lähes kaikissa jäsenvaltioissa tilanne on se, että olemassa olevissa ydinvoimaloissa tuotettu sähkö ei vaikuta eikä voi vaikuttaa sähkön hintavakauteen. Syynä tähän on nykyinen ajojärjestykseen perustuva markkinarakenne, jossa hinnanmäärittäjänä toimii voimala, jonka rajakustannukset ovat korkeimmat (lähes aina kaasuvoimala, myös Ranskassa). EU:ssa Ruotsi muodostaa poikkeuksen sähköyhdistelmänsä ansiosta (uusiutuvien energialähteiden – pääasiassa vesivoiman – osuus on lähes 60 prosenttia ja ydinvoiman osuus noin 30 prosenttia) (1). |
| --- | --- |

3.5.1

Lähes kaikissa jäsenvaltioissa tilanne on se, että olemassa olevissa ydinvoimaloissa tuotettu sähkö ei vaikuta eikä voi vaikuttaa sähkön hintavakauteen. Syynä tähän on nykyinen ajojärjestykseen perustuva markkinarakenne, jossa hinnanmäärittäjänä toimii voimala, jonka rajakustannukset ovat korkeimmat (lähes aina kaasuvoimala, myös Ranskassa). EU:ssa Ruotsi muodostaa poikkeuksen sähköyhdistelmänsä ansiosta (uusiutuvien energialähteiden – pääasiassa vesivoiman – osuus on lähes 60 prosenttia ja ydinvoiman osuus noin 30 prosenttia) (1).

3.6   B: Olemassa olevat ydinvoimalat ja uusi markkinarakenne

| 3.6.1 | Lähtökohtaisesti voidaan ajatella, että ydinvoimaloilla on tässä skenaariossa hintoja vakauttava vaikutus – esimerkiksi jos on kyse markkinarakenteesta, jossa hinnoittelu perustuu keskimääräisiin kustannuksiin ja/tai ydinvoima ei sisälly ajojärjestykseen. On kuitenkin kyseenalaista, miltä tällaisten markkinoiden pitäisi näyttää ja miten niiden tulisi toimia. Kuitenkin esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ollaan parhaillaan ottamassa käyttöön uutta mallia, jossa markkinat jaetaan kahteen segmenttiin: säätövoima ja ei-säädettävä sähköntuotanto. Säätövoimasegmentti (lähinnä kaasu sekä jäännöshiili ja jossain määrin biomassa) noudattaisi rajakustannushinnoittelun mallia. Ei-säädettävä sähköntuotanto puolestaan maksettaisiin kokonaiskustannusten perusteella (jonkinlainen säännelty tuotto pääomalle hinnanerosopimuksen muodossa). Tähän malliin Yhdistynyt kuningaskunta on jo siirtynyt uuden Hinkley Point C -ydinvoimalansa (2) rakentamisen myötä. Tämä toki tarkoittaa, että valtion on tuettava kyseisiä ydinvoimaloita, jos sähkön hinta markkinoilla on alhaisempi kuin säänneltyyn pääoman tuottoon perustuva sovittu korvaus. |
| --- | --- |

3.6.1

Lähtökohtaisesti voidaan ajatella, että ydinvoimaloilla on tässä skenaariossa hintoja vakauttava vaikutus – esimerkiksi jos on kyse markkinarakenteesta, jossa hinnoittelu perustuu keskimääräisiin kustannuksiin ja/tai ydinvoima ei sisälly ajojärjestykseen. On kuitenkin kyseenalaista, miltä tällaisten markkinoiden pitäisi näyttää ja miten niiden tulisi toimia. Kuitenkin esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ollaan parhaillaan ottamassa käyttöön uutta mallia, jossa markkinat jaetaan kahteen segmenttiin: säätövoima ja ei-säädettävä sähköntuotanto. Säätövoimasegmentti (lähinnä kaasu sekä jäännöshiili ja jossain määrin biomassa) noudattaisi rajakustannushinnoittelun mallia. Ei-säädettävä sähköntuotanto puolestaan maksettaisiin kokonaiskustannusten perusteella (jonkinlainen säännelty tuotto pääomalle hinnanerosopimuksen muodossa). Tähän malliin Yhdistynyt kuningaskunta on jo siirtynyt uuden Hinkley Point C -ydinvoimalansa (2) rakentamisen myötä. Tämä toki tarkoittaa, että valtion on tuettava kyseisiä ydinvoimaloita, jos sähkön hinta markkinoilla on alhaisempi kuin säänneltyyn pääoman tuottoon perustuva sovittu korvaus.

Tällainen uusi markkinarakenne koostuu siis kahdesta osatekijästä eli markkinasegmentistä, jossa sovelletaan aiempaa markkinarakennetta (= rajakustannuksiin perustuvaa ajojärjestystä), ja segmentistä, jossa sovelletaan tosiasiallisesti ainoastaan hinnanerosopimuksia. Näin ollen hinnanerosopimusten perusteella tuotetun sähkön hinta on vakaa, mikä näkyy myös vakaampina kuluttajahintoina. Kuluttajahinta vaihtelee kuitenkin edelleen, koska osa sähköstä hinnoitellaan edelleen ajojärjestyksen perusteella.

3.7   C: Uudet ydinvoimalat nykyisessä markkinarakenteessa

| 3.7.1 | Ydinvoimaloilla voi olla vakauttava vaikutus hintoihin, jos niitä rakennetaan riittävästi niin, että ydinvoimalat ovat säännöllisesti ajojärjestyksessä viimeisenä. Tämä tarkoittaisi, että fossiiliset voimalaitokset olisi korvattava ydinvoimaloilla. Eurooppaan olisi siis rakennettava vähintään satoja uusia ydinvoimaloita. Tällöin ydinvoima toki toimisi hinnanmäärittäjänä asettaen hinnan tasolle, joka – ks. Hinkley C – olisi noin kaksi kertaa korkeampi kuin uusiutuviin energialähteisiin perustuvassa sähköntuotannossa. Rajakustannushinnoittelun vuoksi väistämätön seuraus olisi kuitenkin se, että uudet ydinvoimalat eivät pystyisi rahoittamaan itseään markkinoilla, joten ne tarvitsisivat tukia. |
| --- | --- |

3.7.1

Ydinvoimaloilla voi olla vakauttava vaikutus hintoihin, jos niitä rakennetaan riittävästi niin, että ydinvoimalat ovat säännöllisesti ajojärjestyksessä viimeisenä. Tämä tarkoittaisi, että fossiiliset voimalaitokset olisi korvattava ydinvoimaloilla. Eurooppaan olisi siis rakennettava vähintään satoja uusia ydinvoimaloita. Tällöin ydinvoima toki toimisi hinnanmäärittäjänä asettaen hinnan tasolle, joka – ks. Hinkley C – olisi noin kaksi kertaa korkeampi kuin uusiutuviin energialähteisiin perustuvassa sähköntuotannossa. Rajakustannushinnoittelun vuoksi väistämätön seuraus olisi kuitenkin se, että uudet ydinvoimalat eivät pystyisi rahoittamaan itseään markkinoilla, joten ne tarvitsisivat tukia.

3.8   D: Uudet ydinvoimalat ja uusi markkinarakenne

| 3.8.1 | Ydinvoimalat olisi jätettävä ajojärjestysjärjestelmän ulkopuolelle ja niihin tulisi soveltaa cost plus- eli kustannusvoittolisämenetelmää. Lisä (plus) juontuu siitä, että julkisten rahoitusinvestointien ohella rahoitusta on saatava myös yksityiseltä sektorilta, jonka on saatava oikeudenmukainen tuotto sijoitetulle pääomalle – tarvitaan siis cost plus -hinnoittelua. (Ks. myös kohta 3.5.1.) |
| --- | --- |

3.8.1

Ydinvoimalat olisi jätettävä ajojärjestysjärjestelmän ulkopuolelle ja niihin tulisi soveltaa cost plus- eli kustannusvoittolisämenetelmää. Lisä (plus) juontuu siitä, että julkisten rahoitusinvestointien ohella rahoitusta on saatava myös yksityiseltä sektorilta, jonka on saatava oikeudenmukainen tuotto sijoitetulle pääomalle – tarvitaan siis cost plus -hinnoittelua. (Ks. myös kohta 3.5.1.)

4.   Tiivistelmä

| 4.1 | Lyhyt vastaus puheenjohtajavaltio Tšekin kysymykseen on, että sähkömarkkinoiden nykyisessä markkinarakenteessa ydinenergialla ei voida vaikuttaa hintavakauteen. Hintojen vakauttaminen ydinenergian avulla on mahdollista vain, jos markkinoiden rakennetta mukautetaan huomattavalla valtion rahoitustuella yksityisen rahoituksen lisäksi. |
| --- | --- |

4.1

Lyhyt vastaus puheenjohtajavaltio Tšekin kysymykseen on, että sähkömarkkinoiden nykyisessä markkinarakenteessa ydinenergialla ei voida vaikuttaa hintavakauteen. Hintojen vakauttaminen ydinenergian avulla on mahdollista vain, jos markkinoiden rakennetta mukautetaan huomattavalla valtion rahoitustuella yksityisen rahoituksen lisäksi.

| 4.2 | ETSK kehottaakin puheenjohtajavaltio Tšekkiä käynnistämään EU:n tasolla jäsennellyn vuoropuhelun, jonka tavoitteena on sopia hintavakauden takaavasta sähkömarkkinoiden uudesta markkinarakenteesta. |
| --- | --- |

4.2

ETSK kehottaakin puheenjohtajavaltio Tšekkiä käynnistämään EU:n tasolla jäsennellyn vuoropuhelun, jonka tavoitteena on sopia hintavakauden takaavasta sähkömarkkinoiden uudesta markkinarakenteesta.

| Perustelu |
| --- |
| ETSK:n puheenjohtaja Christa Schweng ja TEN-jaoston puheenjohtaja Baiba Miltovica kirjoittivat 8. syyskuuta antamassaan julkilausumassa seuraavaa: ”ETSK kehottaa toteuttamaan yhteisiä eurooppalaisia toimia, jotta voidaan taata sähkönhintojen vakaus ja kiireesti uudistaa energiamarkkinoita.” Se juuri on ydinviesti tässä muutosehdotuksessa, jonka olemme laatineet selvän ja rehellisen vastauksen antamiseksi puheenjohtajavaltio Tšekin kysymykseen.
  Käsiteltävänä olevassa asiakokonaisuuteen TEN/776 kuuluvassa lausuntoluonnoksessa ei keskitytä puheenjohtajavaltio Tšekin kysymykseen, nimittäin kysymykseen ydinenergian roolista sähkön hinnan vakauden kannalta, vaan siinä ensinnäkin käsitellään pääasiassa toimitusvarmuutta ja toiseksi se on mainosviesti ydinenergian puolesta. Toimitusvarmuus on luonnollisesti myös hyvin tärkeä asia, mutta puheenjohtajavaltion kysymys ei koskenut sitä.
  Esittelijän lausuntoon sisältyy valitettavasti myös monia epätarkkuuksia ja kyseenalaisia näkökohtia. Näistä näkökohdista 20:ta kuvaamme muistiossa, jonka esittelimme aiemmin tässä kuussa pidetyssä TEN-jaoston kokouksessa.
  Haluamme korostaa, että hintavakauden saavuttaminen on yksi ennakkoedellytys sille, että sähköasiakkaille – niin yrityksille kuin kuluttajille – voidaan tarjota varmuus heille lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä aiheutuvista kustannuksista. Vakailla sähkön hinnoilla on siksi ratkaiseva merkitys eurooppalaisten yritysten suorituskyvyn sekä työpaikkojen luomisen ja säilyttämisen kannalta.

  Olemme sen vuoksi laatineet tämän muutosehdotuksen, ja pyydämme ETSK:n työvaliokuntaa hyväksymään sen vastalausuntona.

  Tässä muutosehdotuksessa annetaan selkeä ja yksiselitteinen vastaus siihen, mitä sen kohteena olevassa lausunnossa olisi käsiteltävä, eli mikä on ydinenergian rooli EU:n energiahintojen vakautta ajatellen. Sen vuoksi siinä EI käsitellä ydinenergian etuja ja haittoja eikä myöskään hintatasoa, sillä vakautta voi ilmetä tai olla ilmenemättä millä tahansa hintatasolla.
  On tärkeää ymmärtää, että jos sähkön hinnoille halutaan tehdä jotain, nykyistä energian hintajärjestelmää on muutettava. Tätä johtopäätöstä tuodaan nyt esiin eri puolilla Eurooppaa, ja sen ovat ilmaisseet myös Ursula von der Leyen ja 9. syyskuuta kokoontunut energianeuvosto. Olemme toistaneet sitä monta kertaa muutosehdotuksen kohteena olevan lausunnon käsittelyn kuluessa.
  Esitämmekin tässä muutosehdotuksessa neljä skenaariota, joiden avulla pyrimme selvittämään, missä markkinarakennetilanteessa ydinenergian vaikutus energian hintoihin voi olla vakauttava ja missä ei. Päätelmämme on, että näistä skenaarioista kahdessa ydinenergialla ei voi olla vakauttavaa vaikutusta, kun taas kahdessa muussa tällainen vaikutus saattaa tietyin edellytyksin syntyä.
  Näkemyksemme sai tukea kolmelta asiantuntijalta, jotka valmisteluryhmän puheenjohtaja ja esittelijä olivat kutsuneet valmisteluryhmän kokoukseen:
  Professori Keppler: ”Ydinenergialla ei ole todellista vaikutusta sähkön hintoihin, eikä myöskään 10 tai 20 prosentin lisäyksellä.”
  Cometto (Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA): ”Lyhyellä aikavälillä ydinenergialla on vähäinen vaikutus sähkönhintojen alentamista silmällä pitäen.”
  Goicea (FORATOM): ”Ydinvoima voi teoriassa vakauttaa energian lopullisia hintoja, mutta ratkaisevana tekijänä on edelleen markkinoiden rakenne”. |

Perustelu

ETSK:n puheenjohtaja Christa Schweng ja TEN-jaoston puheenjohtaja Baiba Miltovica kirjoittivat 8. syyskuuta antamassaan julkilausumassa seuraavaa: ”ETSK kehottaa toteuttamaan yhteisiä eurooppalaisia toimia, jotta voidaan taata sähkönhintojen vakaus ja kiireesti uudistaa energiamarkkinoita.” Se juuri on ydinviesti tässä muutosehdotuksessa, jonka olemme laatineet selvän ja rehellisen vastauksen antamiseksi puheenjohtajavaltio Tšekin kysymykseen.

Käsiteltävänä olevassa asiakokonaisuuteen TEN/776 kuuluvassa lausuntoluonnoksessa ei keskitytä puheenjohtajavaltio Tšekin kysymykseen, nimittäin kysymykseen ydinenergian roolista sähkön hinnan vakauden kannalta, vaan siinä ensinnäkin käsitellään pääasiassa toimitusvarmuutta ja toiseksi se on mainosviesti ydinenergian puolesta. Toimitusvarmuus on luonnollisesti myös hyvin tärkeä asia, mutta puheenjohtajavaltion kysymys ei koskenut sitä.

Esittelijän lausuntoon sisältyy valitettavasti myös monia epätarkkuuksia ja kyseenalaisia näkökohtia. Näistä näkökohdista 20:ta kuvaamme muistiossa, jonka esittelimme aiemmin tässä kuussa pidetyssä TEN-jaoston kokouksessa.

Haluamme korostaa, että hintavakauden saavuttaminen on yksi ennakkoedellytys sille, että sähköasiakkaille – niin yrityksille kuin kuluttajille – voidaan tarjota varmuus heille lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä aiheutuvista kustannuksista. Vakailla sähkön hinnoilla on siksi ratkaiseva merkitys eurooppalaisten yritysten suorituskyvyn sekä työpaikkojen luomisen ja säilyttämisen kannalta.

Olemme sen vuoksi laatineet tämän muutosehdotuksen, ja pyydämme ETSK:n työvaliokuntaa hyväksymään sen vastalausuntona.

Tässä muutosehdotuksessa annetaan selkeä ja yksiselitteinen vastaus siihen, mitä sen kohteena olevassa lausunnossa olisi käsiteltävä, eli mikä on ydinenergian rooli EU:n energiahintojen vakautta ajatellen. Sen vuoksi siinä EI käsitellä ydinenergian etuja ja haittoja eikä myöskään hintatasoa, sillä vakautta voi ilmetä tai olla ilmenemättä millä tahansa hintatasolla.

On tärkeää ymmärtää, että jos sähkön hinnoille halutaan tehdä jotain, nykyistä energian hintajärjestelmää on muutettava. Tätä johtopäätöstä tuodaan nyt esiin eri puolilla Eurooppaa, ja sen ovat ilmaisseet myös Ursula von der Leyen ja 9. syyskuuta kokoontunut energianeuvosto. Olemme toistaneet sitä monta kertaa muutosehdotuksen kohteena olevan lausunnon käsittelyn kuluessa.

Esitämmekin tässä muutosehdotuksessa neljä skenaariota, joiden avulla pyrimme selvittämään, missä markkinarakennetilanteessa ydinenergian vaikutus energian hintoihin voi olla vakauttava ja missä ei. Päätelmämme on, että näistä skenaarioista kahdessa ydinenergialla ei voi olla vakauttavaa vaikutusta, kun taas kahdessa muussa tällainen vaikutus saattaa tietyin edellytyksin syntyä.

Näkemyksemme sai tukea kolmelta asiantuntijalta, jotka valmisteluryhmän puheenjohtaja ja esittelijä olivat kutsuneet valmisteluryhmän kokoukseen:

Professori Keppler: ”Ydinenergialla ei ole todellista vaikutusta sähkön hintoihin, eikä myöskään 10 tai 20 prosentin lisäyksellä.”

Cometto (Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA): ”Lyhyellä aikavälillä ydinenergialla on vähäinen vaikutus sähkönhintojen alentamista silmällä pitäen.”

Goicea (FORATOM): ”Ydinvoima voi teoriassa vakauttaa energian lopullisia hintoja, mutta ratkaisevana tekijänä on edelleen markkinoiden rakenne”.

| Äänestystulos |
| --- |
| Puolesta: | 98 |
| Vastaan: | 135 |
| Pidättyi äänestämästä: | 27 |

Äänestystulos

Puolesta:

98

Vastaan:

135

Pidättyi äänestämästä:

27

---

(1)  https://sweden.se/climate/sustainability/energy-use-in-sweden

(2)  https://www.gov.uk/government/collections/hinkley-point-c

---

LIITE II

| | JÄSEN | RYHMÄ | MEM | Äänioikeus siirretty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ANDERSEN, Dorthe | II | A | SORGENFREY, Bente |
| 2 | ANDERSSON, Jan Torsten | III | N | |
| 3 | ANDERSSON, Krister | I | Y | |
| 4 | ANGELOVA, Milena | I | Y | |
| 5 | ANTONIOU, Michalis | I | Y | |
| 6 | ARDHE, Christian | I | Y | |
| 7 | ATS, Kerli | III | Y | |
| 8 | BABRAUSKIENE, Tatjana | II | A | |
| 9 | BACK, Thord Stefan | I | Y | |
| 10 | BALDZENS, Egils | II | Y | |
| 11 | BARBUCCI, Giulia | II | A | |
| 12 | BARCELÓ DELGADO, Andrés | I | Y | |
| 13 | BARRERA CHAMORRO, Maria Del Carmen | II | N | |
| 14 | BARTELS, Holger | II | N | |
| 15 | BÄUMLER, Christian | II | N | |
| 16 | BERNIS CASTELLS, Jaume | III | Y | |
| 17 | BERTOLINI, Silvestre | II | Y | |
| 18 | BIEGON, Dominika | II | N | |
| 19 | BLANC, Patricia | III | Y | |
| 20 | BLIJLEVENS, Réné | I | A | |
| 21 | BOGUSZ, Malgorzata Anna | III | N | |
| 22 | BOLAND, Séamus | III | N | |
| 23 | BOLLON, Pierre | I | Y | |
| 24 | BORSANI, Matteo Carlo | I | Y | |
| 25 | BRISHOUAL, Rachel | III | A | |
| 26 | BRONIARZ, Wincenty Slawomir | II | A | |
| 27 | BRZOBOHATÁ, Zuzana | III | N | |
| 28 | BYRNE, Peter | I | Y | |
| 29 | CABRA DE LUNA, Miguel Ángel | III | Y | |
| 30 | CALDERONE, Marina Elvira | III | N | |
| 31 | CALISTRU, Elena-Alexandra | III | A | |
| 32 | CAÑO AGUILAR, Isabel | II | N | |
| 33 | CATSAMBIS, Constantine | I | Y | |
| 34 | CHAMPAS, Panagiotis | III | Y | |
| 35 | CHARRY, Philippe | II | Y | DESIANO, Carole |
| 36 | CHOIX, Bruno | I | Y | |
| 37 | CLEVER, Peter | I | Y | HEMMERLING, Udo |
| 38 | COMER, John | III | Y | |
| 39 | CORAZZA, Chiara | III | Y | |
| 40 | COULON, Pierre Jean | II | Y | |
| 41 | COUMONT, Raymond | II | Y | |
| 42 | CSER, Ágnes | III | Y | |
| 43 | DE FELIPE LEHTONEN, Helena | I | Y | |
| 44 | DE LEEUW, Rudy | II | N | ULENS, Miranda |
| 45 | DE LOTTO, Pietro Francesco | I | Y | |
| 46 | DE MELLO, Vasco | I | Y | |
| 47 | DE MÛELENAERE, Robert | I | Y | |
| 48 | DEGUARA, Jason | II | N | |
| 49 | DEL RIO, Cinzia | II | N | |
| 50 | DESTOM, Joël | III | Y | |
| 51 | DIAMANTOUROS, Konstantinos | I | Y | |
| 52 | DIMITRIADOU, Stavroula | II | N | |
| 53 | DIRX, Jan | III | N | NEISINGH, Ody |
| 54 | DOZ ORRIT, Javier | II | Y | |
| 55 | DROBINSKI-WEIß, Elvira | III | N | |
| 56 | DUFEK, Bohumír | II | Y | |
| 57 | DULEVSKI, Lalko | III | N | |
| 58 | DUTTO, Diego | III | N | |
| 59 | EDELÉNYI, András | I | Y | |
| 60 | FELSZEGHI, Sára | II | Y | |
| 61 | FORNEA, Dumitru | II | Y | |
| 62 | GARAT PÉREZ, Francisco Javier | III | Y | |
| 63 | GARCÍA DEL RIEGO, Antonio | I | Y | SABATINI, Giovanni |
| 64 | GARCÍA SALGADO, Manuel | II | Y | |
| 65 | GARDIAS, Dorota | II | Y | |
| 66 | GAVRILOVS, Vitalijs | I | Y | |
| 67 | GEISEN, Norbert | III | Y | |
| 68 | GKOFAS, Panagiotis | III | Y | |
| 69 | GOBINŠ, Andris | III | N | |
| 70 | GONDARD-ARGENTI, Marie-Françoise | I | Y | |
| 71 | GRABO, Louise | III | Y | KILIM, Irma |
| 72 | HÄGGLUND, Sam | II | A | |
| 73 | HÄGGMAN, Maria | II | A | |
| 74 | HAJNOŠ, Miroslav | II | Y | |
| 75 | HAUKANÕMM, Monika | III | N | |
| 76 | HEALY, Joe | III | Y | |
| 77 | HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo | III | N | |
| 78 | HOFFMANN, Reiner Gerd | II | N | |
| 79 | HOLST, Sif | III | A | |
| 80 | IOANNIDIS, Athanasios | III | Y | |
| 81 | IZVERNICEANU DE LA IGLESIA, Ileana | III | N | |
| 82 | JAHIER, Luca | III | N | |
| 83 | JOHANSSON, Benny | II | A | |
| 84 | JONUŠKA, Alfredas | I | Y | |
| 85 | JOÓ, Kinga | III | Y | |
| 86 | JUODKAITE, Dovile | III | N | |
| 87 | KÁLLAY, Piroska | II | A | |
| 88 | KATTNIG, Thomas | II | N | BUZEK, Tanja |
| 89 | KIUKAS, Vertti | III | Y | |
| 90 | KLIMEK, Jan | I | Y | |
| 91 | KOKALOV, Ivan | II | Y | |
| 92 | KOLBE, Rudolf | III | N | |
| 93 | KOLYVAS, Ioannis | III | N | |
| 94 | KOMORÓCZKI, István | I | Y | |
| 95 | KONTKANEN, Mira-Maria | I | Y | |
| 96 | KOUTSIOUMPELIS, Stavros | II | Y | |
| 97 | KROPIL, Rudolf | III | Y | |
| 98 | KROPP, Thomas | I | Y | GERSTEIN, Antje |
| 99 | KRUPAVICIENE, Kristina | II | Y | |
| 100 | KÜKEDI, Zsolt | III | Y | |
| 101 | KUNYSZ, Maciej Dawid | III | A | |
| 102 | LADEFOGED, Anders | I | Y | |
| 103 | LE BRETON, Marie-Pierre | I | Y | |
| 104 | LEFÈVRE, Christophe | II | Y | |
| 105 | LEITANE, Katrina | III | A | |
| 106 | LOBO XAVIER, Gonçalo | I | A | |
| 107 | LOHAN, Cillian | III | N | |
| 108 | LUSTENHOUWER, Colin | I | N | |
| 109 | MACHYNA, Emil | II | Y | |
| 110 | MADSEN, Niels | I | Y | |
| 111 | MALLIA, Stefano | I | Y | |
| 112 | MANOLOV, Dimitar | II | Y | |
| 113 | MARCHIORI, Alberto | I | Y | |
| 114 | MARIN, Florian | II | N | |
| 115 | MARTINOVIC DŽAMONJA, Dragica | I | Y | |
| 116 | MASCIA, Sandro | I | Y | |
| 117 | MASTANTUONO, Alena | I | Y | LEMCKE, Freya |
| 118 | MATSAS, Andreas | II | Y | |
| 119 | MAVROMMATIS, Manthos | I | Y | |
| 120 | MEDINA, Felipe | I | Y | |
| 121 | MENSI, Maurizio | III | A | |
| 122 | MERLO, Nicoletta | II | Y | |
| 123 | MESKER, August Pierre | I | N | |
| 124 | MEYNENT, Denis | II | N | |
| 125 | MILTOVICA, Baiba | III | Y | |
| 126 | MINCHEVA, Mariya | I | Y | PANGL, Andreas |
| 127 | MIRA, Luís | I | Y | |
| 128 | MISSLBECK-WINBERG, Christiane | I | Y | |
| 129 | MITOV, Veselin | II | Y | |
| 130 | MONE, Andrea | II | A | |
| 131 | MOOS, Christian | III | A | |
| 132 | MORENO DÍAZ, José Antonio | II | A | |
| 133 | MORKIS, Gintaras | I | Y | |
| 134 | MOSTACCIO, Alessandro | III | N | |
| 135 | MUREȘAN, Marinel Dănuț | I | Y | |
| 136 | MURGUÍA ESTEVE, Aitor | II | N | |
| 137 | NIKOLOPOULOU, Maria | II | N | |
| 138 | NIKOLOV, Bogomil | III | N | |
| 139 | NOWACKI, Marcin | I | Y | |
| 140 | NYGREN, Ellen | II | A | |
| 141 | OCHEDZAN, Justyna Kalina | III | A | |
| 142 | O'CONNOR, Jack | II | A | |
| 143 | ÖNGÖRUR, Berivan | II | A | |
| 144 | OSTROWSKI, Krzysztof | I | A | |
| 145 | PADURE, Decebal-Ștefăniță | I | Y | HAUNERT, Nora |
| 146 | PAIDAS, Ioannis | II | Y | |
| 147 | PALMIERI, Stefano | II | A | |
| 148 | PARTHIE, Sandra | I | A | |
| 149 | PATER, Krzysztof | III | Y | |
| 150 | PAVIĆ-ROGOŠIĆ, Lidija | III | A | |
| 151 | PENTTINEN, Markus | II | Y | |
| 152 | PETRAITIENE, Irena | II | Y | |
| 153 | PIETKIEWICZ, Janusz | I | Y | |
| 154 | PILAWSKI, Lech | I | Y | |
| 155 | PLOSCEANU, Aurel Laurentiu | I | N | |
| 156 | POCIVAVŠEK, Jakob Krištof | II | A | |
| 157 | POPELKOVÁ, Hana | II | Y | VAN KELLE, Lottie |
| 158 | POTTIER, Jean-Michel | I | Y | |
| 159 | POTYRALA, Dariusz Miroslaw | II | Y | |
| 160 | PREDA, Bogdan | I | Y | VUORI, Timo |
| 161 | PROUZET, Emilie | I | Y | |
| 162 | PUECH d'ALISSAC, Arnold | I | Y | |
| 163 | PUXEU ROCAMORA, Josep | I | Y | |
| 164 | QUAREZ, Christophe | II | Y | |
| 165 | RAMMO, Alari | III | Y | |
| 166 | RAVNIK, Branko | III | Y | |
| 167 | REALE, Maurizio | I | Y | |
| 168 | REDING, Jean-Claude | II | N | |
| 169 | REISECKER, Sophia | II | A | RUSU, Sabin |
| 170 | RELIC, Danko | III | A | |
| 171 | REPANŠEK, Neža | III | N | |
| 172 | RIBBE, Lutz | III | N | |
| 173 | RISTELÄ, Pekka | II | A | |
| 174 | ROBYNS, Wautier | I | Y | |
| 175 | ROCHE RAMO, José Manuel | III | N | |
| 176 | RÖPKE, Oliver | II | N | KLUGE, Norbert |
| 177 | SAKAROVÁ, Dana | II | Y | |
| 178 | SALIS-MADINIER, Franca | II | N | |
| 179 | SAMMUT BONNICI, Dolores | I | A | |
| 180 | SCHAFFENRATH, Martin Josef | III | N | |
| 181 | SCHLÜTER, Bernd | III | A | |
| 182 | SCHMIDT, Peter | II | N | |
| 183 | SCHWARTZ, Arnaud | III | N | |
| 184 | SCHWENG, Christa | I | A | |
| 185 | SERRA ARIAS, Ricardo | III | Y | |
| 186 | SIBIAN, Ionut | III | N | |
| 187 | SILVA, Carlos | II | N | |
| 188 | SILVA, Francisco | III | N | |
| 189 | SILVA, João | II | N | |
| 190 | SINKEVICIUTE, Elena | III | Y | |
| 191 | SIPKO, Juraj | III | A | |
| 192 | ŠIRHALOVÁ, Martina | I | Y | |
| 193 | SMOLE, Jože | I | N | |
| 194 | SÕBER, Kristi | I | Y | |
| 195 | SOETE, Paul | I | Y | |
| 196 | STOEV, Georgi | I | Y | |
| 197 | STUDNICNÁ, Lucie | II | A | MILIĆEVIĆ-PEZELJ, Anica |
| 198 | SÜLE, Katalin Elza | I | Y | |
| 199 | SVENTEK, David | I | Y | |
| 200 | SZALAY, Anton | II | Y | |
| 201 | SZYMANSKI, Mateusz | II | Y | |
| 202 | TCHOUKANOV, Stoyan | III | N | |
| 203 | TEDER, Reet | I | Y | MAJETIĆ, Davor |
| 204 | THURNER, Andreas | III | N | |
| 205 | TIAINEN, Simo | III | Y | |
| 206 | TOPOLÁNSZKY, Ákos | III | A | |
| 207 | TRINDADE, Carlos Manuel | II | N | MAURICIO DE CARVALHO, Fernando |
| 208 | TUPILUȘI, Tudorel | III | Y | |
| 209 | TZOTZE-LANARA, Zoe | II | N | |
| 210 | ULGIATI, Luigi | Non-insc | Y | |
| 211 | UNGERMAN, Jaroslav | Non-insc. | Y | |
| 212 | VADÁSZ, Borbála | I | Y | |
| 213 | VARDAKASTANIS, Ioannis | III | N | |
| 214 | VASK, Kaia | II | Y | |
| 215 | VERNICOS, George | I | Y | |
| 216 | VIIES, Mare | II | Y | |
| 217 | VILARES DIOGO, Edgar | III | N | |
| 218 | VON BROCKDORFF, Philip | II | N | |
| 219 | VORBACH, Judith | II | N | |
| 220 | VYYRYLÄINEN, Tiina | III | Y | |
| 221 | WAGENER, Marco | II | N | WOLFF, Romain |
| 222 | WAGNSONNER, Thomas | II | N | |
| 223 | WILLEMS, Heiko | I | Y | |
| 224 | WILLEMS, Marie Josiane | III | A | |
| 225 | WRÓBLEWSKI, Tomasz Andrzej | I | Y | |
| 226 | WYCKMANS, Ferdinand | II | N | |
| 227 | YIAPANIS, Anastasis | III | Y | |
| 228 | YILDIRIM, Ozlem | II | Y | |
| 229 | YLIKARJULA, Janica | I | Y | |
| 230 | ZARINA, Katrina | I | Y | |
| 231 | ZIELENIECKI, Marcin Antoni | II | Y | |
| 232 | ZORKO, Andrej | II | N | |
| 233 | ZVOLSKÁ, Marie | I | Y | HARTMAN RADOVÁ, Jana |
| 234 | ZYCH, Tymoteusz Adam | III | N | |

JÄSEN

RYHMÄ

MEM

Äänioikeus siirretty

1

ANDERSEN, Dorthe

II

A

SORGENFREY, Bente

2

ANDERSSON, Jan Torsten

III

N

3

ANDERSSON, Krister

I

Y

4

ANGELOVA, Milena

I

Y

5

ANTONIOU, Michalis

I

Y

6

ARDHE, Christian

I

Y

7

ATS, Kerli

III

Y

8

BABRAUSKIENE, Tatjana

II

A

9

BACK, Thord Stefan

I

Y

10

BALDZENS, Egils

II

Y

11

BARBUCCI, Giulia

II

A

12

BARCELÓ DELGADO, Andrés

I

Y

13

BARRERA CHAMORRO, Maria Del Carmen

II

N

14

BARTELS, Holger

II

N

15

BÄUMLER, Christian

II

N

16

BERNIS CASTELLS, Jaume

III

Y

17

BERTOLINI, Silvestre

II

Y

18

BIEGON, Dominika

II

N

19

BLANC, Patricia

III

Y

20

BLIJLEVENS, Réné

I

A

21

BOGUSZ, Malgorzata Anna

III

N

22

BOLAND, Séamus

III

N

23

BOLLON, Pierre

I

Y

24

BORSANI, Matteo Carlo

I

Y

25

BRISHOUAL, Rachel

III

A

26

BRONIARZ, Wincenty Slawomir

II

A

27

BRZOBOHATÁ, Zuzana

III

N

28

BYRNE, Peter

I

Y

29

CABRA DE LUNA, Miguel Ángel

III

Y

30

CALDERONE, Marina Elvira

III

N

31

CALISTRU, Elena-Alexandra

III

A

32

CAÑO AGUILAR, Isabel

II

N

33

CATSAMBIS, Constantine

I

Y

34

CHAMPAS, Panagiotis

III

Y

35

CHARRY, Philippe

II

Y

DESIANO, Carole

36

CHOIX, Bruno

I

Y

37

CLEVER, Peter

I

Y

HEMMERLING, Udo

38

COMER, John

III

Y

39

CORAZZA, Chiara

III

Y

40

COULON, Pierre Jean

II

Y

41

COUMONT, Raymond

II

Y

42

CSER, Ágnes

III

Y

43

DE FELIPE LEHTONEN, Helena

I

Y

44

DE LEEUW, Rudy

II

N

ULENS, Miranda

45

DE LOTTO, Pietro Francesco

I

Y

46

DE MELLO, Vasco

I

Y

47

DE MÛELENAERE, Robert

I

Y

48

DEGUARA, Jason

II

N

49

DEL RIO, Cinzia

II

N

50

DESTOM, Joël

III

Y

51

DIAMANTOUROS, Konstantinos

I

Y

52

DIMITRIADOU, Stavroula

II

N

53

DIRX, Jan

III

N

NEISINGH, Ody

54

DOZ ORRIT, Javier

II

Y

55

DROBINSKI-WEIß, Elvira

III

N

56

DUFEK, Bohumír

II

Y

57

DULEVSKI, Lalko

III

N

58

DUTTO, Diego

III

N

59

EDELÉNYI, András

I

Y

60

FELSZEGHI, Sára

II

Y

61

FORNEA, Dumitru

II

Y

62

GARAT PÉREZ, Francisco Javier

III

Y

63

GARCÍA DEL RIEGO, Antonio

I

Y

SABATINI, Giovanni

64

GARCÍA SALGADO, Manuel

II

Y

65

GARDIAS, Dorota

II

Y

66

GAVRILOVS, Vitalijs

I

Y

67

GEISEN, Norbert

III

Y

68

GKOFAS, Panagiotis

III

Y

69

GOBINŠ, Andris

III

N

70

GONDARD-ARGENTI, Marie-Françoise

I

Y

71

GRABO, Louise

III

Y

KILIM, Irma

72

HÄGGLUND, Sam

II

A

73

HÄGGMAN, Maria

II

A

74

HAJNOŠ, Miroslav

II

Y

75

HAUKANÕMM, Monika

III

N

76

HEALY, Joe

III

Y

77

HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo

III

N

78

HOFFMANN, Reiner Gerd

II

N

79

HOLST, Sif

III

A

80

IOANNIDIS, Athanasios

III

Y

81

IZVERNICEANU DE LA IGLESIA, Ileana

III

N

82

JAHIER, Luca

III

N

83

JOHANSSON, Benny

II

A

84

JONUŠKA, Alfredas

I

Y

85

JOÓ, Kinga

III

Y

86

JUODKAITE, Dovile

III

N

87

KÁLLAY, Piroska

II

A

88

KATTNIG, Thomas

II

N

BUZEK, Tanja

89

KIUKAS, Vertti

III

Y

90

KLIMEK, Jan

I

Y

91

KOKALOV, Ivan

II

Y

92

KOLBE, Rudolf

III

N

93

KOLYVAS, Ioannis

III

N

94

KOMORÓCZKI, István

I

Y

95

KONTKANEN, Mira-Maria

I

Y

96

KOUTSIOUMPELIS, Stavros

II

Y

97

KROPIL, Rudolf

III

Y

98

KROPP, Thomas

I

Y

GERSTEIN, Antje

99

KRUPAVICIENE, Kristina

II

Y

100

KÜKEDI, Zsolt

III

Y

101

KUNYSZ, Maciej Dawid

III

A

102

LADEFOGED, Anders

I

Y

103

LE BRETON, Marie-Pierre

I

Y

104

LEFÈVRE, Christophe

II

Y

105

LEITANE, Katrina

III

A

106

LOBO XAVIER, Gonçalo

I

A

107

LOHAN, Cillian

III

N

108

LUSTENHOUWER, Colin

I

N

109

MACHYNA, Emil

II

Y

110

MADSEN, Niels

I

Y

111

MALLIA, Stefano

I

Y

112

MANOLOV, Dimitar

II

Y

113

MARCHIORI, Alberto

I

Y

114

MARIN, Florian

II

N

115

MARTINOVIC DŽAMONJA, Dragica

I

Y

116

MASCIA, Sandro

I

Y

117

MASTANTUONO, Alena

I

Y

LEMCKE, Freya

118

MATSAS, Andreas

II

Y

119

MAVROMMATIS, Manthos

I

Y

120

MEDINA, Felipe

I

Y

121

MENSI, Maurizio

III

A

122

MERLO, Nicoletta

II

Y

123

MESKER, August Pierre

I

N

124

MEYNENT, Denis

II

N

125

MILTOVICA, Baiba

III

Y

126

MINCHEVA, Mariya

I

Y

PANGL, Andreas

127

MIRA, Luís

I

Y

128

MISSLBECK-WINBERG, Christiane

I

Y

129

MITOV, Veselin

II

Y

130

MONE, Andrea

II

A

131

MOOS, Christian

III

A

132

MORENO DÍAZ, José Antonio

II

A

133

MORKIS, Gintaras

I

Y

134

MOSTACCIO, Alessandro

III

N

135

MUREȘAN, Marinel Dănuț

I

Y

136

MURGUÍA ESTEVE, Aitor

II

N

137

NIKOLOPOULOU, Maria

II

N

138

NIKOLOV, Bogomil

III

N

139

NOWACKI, Marcin

I

Y

140

NYGREN, Ellen

II

A

141

OCHEDZAN, Justyna Kalina

III

A

142

O'CONNOR, Jack

II

A

143

ÖNGÖRUR, Berivan

II

A

144

OSTROWSKI, Krzysztof

I

A

145

PADURE, Decebal-Ștefăniță

I

Y

HAUNERT, Nora

146

PAIDAS, Ioannis

II

Y

147

PALMIERI, Stefano

II

A

148

PARTHIE, Sandra

I

A

149

PATER, Krzysztof

III

Y

150

PAVIĆ-ROGOŠIĆ, Lidija

III

A

151

PENTTINEN, Markus

II

Y

152

PETRAITIENE, Irena

II

Y

153

PIETKIEWICZ, Janusz

I

Y

154

PILAWSKI, Lech

I

Y

155

PLOSCEANU, Aurel Laurentiu

I

N

156

POCIVAVŠEK, Jakob Krištof

II

A

157

POPELKOVÁ, Hana

II

Y

VAN KELLE, Lottie

158

POTTIER, Jean-Michel

I

Y

159

POTYRALA, Dariusz Miroslaw

II

Y

160

PREDA, Bogdan

I

Y

VUORI, Timo

161

PROUZET, Emilie

I

Y

162

PUECH d'ALISSAC, Arnold

I

Y

163

PUXEU ROCAMORA, Josep

I

Y

164

QUAREZ, Christophe

II

Y

165

RAMMO, Alari

III

Y

166

RAVNIK, Branko

III

Y

167

REALE, Maurizio

I

Y

168

REDING, Jean-Claude

II

N

169

REISECKER, Sophia

II

A

RUSU, Sabin

170

RELIC, Danko

III

A

171

REPANŠEK, Neža

III

N

172

RIBBE, Lutz

III

N

173

RISTELÄ, Pekka

II

A

174

ROBYNS, Wautier

I

Y

175

ROCHE RAMO, José Manuel

III

N

176

RÖPKE, Oliver

II

N

KLUGE, Norbert

177

SAKAROVÁ, Dana

II

Y

178

SALIS-MADINIER, Franca

II

N

179

SAMMUT BONNICI, Dolores

I

A

180

SCHAFFENRATH, Martin Josef

III

N

181

SCHLÜTER, Bernd

III

A

182

SCHMIDT, Peter

II

N

183

SCHWARTZ, Arnaud

III

N

184

SCHWENG, Christa

I

A

185

SERRA ARIAS, Ricardo

III

Y

186

SIBIAN, Ionut

III

N

187

SILVA, Carlos

II

N

188

SILVA, Francisco

III

N

189

SILVA, João

II

N

190

SINKEVICIUTE, Elena

III

Y

191

SIPKO, Juraj

III

A

192

ŠIRHALOVÁ, Martina

I

Y

193

SMOLE, Jože

I

N

194

SÕBER, Kristi

I

Y

195

SOETE, Paul

I

Y

196

STOEV, Georgi

I

Y

197

STUDNICNÁ, Lucie

II

A

MILIĆEVIĆ-PEZELJ, Anica

198

SÜLE, Katalin Elza

I

Y

199

SVENTEK, David

I

Y

200

SZALAY, Anton

II

Y

201

SZYMANSKI, Mateusz

II

Y

202

TCHOUKANOV, Stoyan

III

N

203

TEDER, Reet

I

Y

MAJETIĆ, Davor

204

THURNER, Andreas

III

N

205

TIAINEN, Simo

III

Y

206

TOPOLÁNSZKY, Ákos

III

A

207

TRINDADE, Carlos Manuel

II

N

MAURICIO DE CARVALHO, Fernando

208

TUPILUȘI, Tudorel

III

Y

209

TZOTZE-LANARA, Zoe

II

N

210

ULGIATI, Luigi

Non-insc

Y

211

UNGERMAN, Jaroslav

Non-insc.

Y

212

VADÁSZ, Borbála

I

Y

213

VARDAKASTANIS, Ioannis

III

N

214

VASK, Kaia

II

Y

215

VERNICOS, George

I

Y

216

VIIES, Mare

II

Y

217

VILARES DIOGO, Edgar

III

N

218

VON BROCKDORFF, Philip

II

N

219

VORBACH, Judith

II

N

220

VYYRYLÄINEN, Tiina

III

Y

221

WAGENER, Marco

II

N

WOLFF, Romain

222

WAGNSONNER, Thomas

II

N

223

WILLEMS, Heiko

I

Y

224

WILLEMS, Marie Josiane

III

A

225

WRÓBLEWSKI, Tomasz Andrzej

I

Y

226

WYCKMANS, Ferdinand

II

N

227

YIAPANIS, Anastasis

III

Y

228

YILDIRIM, Ozlem

II

Y

229

YLIKARJULA, Janica

I

Y

230

ZARINA, Katrina

I

Y

231

ZIELENIECKI, Marcin Antoni

II

Y

232

ZORKO, Andrej

II

N

233

ZVOLSKÁ, Marie

I

Y

HARTMAN RADOVÁ, Jana

234

ZYCH, Tymoteusz Adam

III

N

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 572. täysistunto, 21.9.2022–22.9.2022

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/123 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/123

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Eurooppalainen terveysdata-avaruus: terveystietojen käyttäminen ihmisten ja potilaiden hyväksi sekä innovoinnin edistämiseksi”

(COM(2022) 196 final)

ja ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisesta terveysdata-avaruudesta”

(COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD))

(2022/C 486/16)

| Esittelijä: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 6.6.2022
  neuvosto, 13.6.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 8.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 198/0/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 6.6.2022

neuvosto, 13.6.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

8.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

198/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon eurooppalaisesta terveysdata-avaruudesta. Covid-19-kriisin aikana on saatu joitakin hyviä esimerkkejä yhteistyöstä. Tällainen on muun muassa EU:n koronatodistus. Kriisin jälkeen EU ja sen kansalaiset voivat hyötyä turvallisesta, yhdenmukaistetusta ja jaetusta datasta, joka voi tehostaa jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiä niiden kaikissa ulottuvuuksissa. ETSK on samaa mieltä siitä, että digitalisaatio on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan tarjota entistä parempaa terveydenhuoltoa kansalaisille, rakentaa nykyistä vahvempia ja häiriönsietokykyisempiä terveydenhuoltojärjestelmiä, tukea pitkän aikavälin kilpailukykyä ja innovointia EU:n lääketieteellisessä ekosysteemissä ja auttaa EU:ta toipumaan pandemiasta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK:n näkökulmasta on erittäin tärkeää hyödyntää innovoinnin ja digitalisaation tarjoamia mahdollisuuksia kansalaisten hyvinvoinnin lisäämiseksi ja terveyspalvelujen laadun parantamiseksi. Samaan aikaan järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta ja työmarkkinaosapuolet ovat kiinnittäneet huomiota siihen, että digitaalinen lukutaito on eri tasolla EU:n eri jäsenvaltioissa. Tähän on puututtava osana strategian täytäntöönpanoprosessia. Tässä asiassa ketään ei jätetä -periaate on merkityksellisempi kuin koskaan. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Eurooppalaista terveysdata-avaruutta koskeva ehdotus tarjoaa ETSK:n mielestä erinomaisen tilaisuuden lisätä yksilöiden mahdollisuutta tutustua henkilökohtaisiin terveystietoihinsa ja hallita niitä. Samoin ETSK katsoo, että strategia varmistaisi johdonmukaisen kehyksen yksilöiden terveystietojen käytölle tutkimus- ja kehityspolitiikkojen yhteydessä. Molempien tavoitteiden saavuttamiseksi prosessissa on erittäin tärkeää varmistaa luottamus ja turvallisuus. Tästä syystä ETSK kannattaa laajamittaisen viestintäkampanjan järjestämistä luottamuksen rakentamiseksi kansalaisten keskuudessa. Kansalaisten on oltava tietoisia tietojen jakamiseen liittyvistä hyödyistä. ETSK on sitä mieltä, että olisi aiheellista korostaa kansalaisille ja kuluttajille koituvia suoria hyötyjä, kuten on tehty muiden sidosryhmien kohdalla, mutta on tehtävä selväksi, että erityisesti lupia ja anonymiteettia varten on pakolliset laatuvaatimukset. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että eurooppalaisella terveysdata-avaruudella onkin merkittävä myönteinen vaikutus perusoikeuksien toteutumiseen henkilötietojen suojan ja vapaan liikkuvuuden osalta. Jos se liitetään asianmukaisesti eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalveluiden data-avaruuteen ja asiaan liittyviin eurooppalaisten biotieteiden datainfrastruktuureihin (1), se tarjoaa tutkijoille, innovoijille ja poliittisille päättäjille mahdollisuuden käyttää tietoja tehokkaammin, turvallisemmin ja yksityisyyden suojaa kunnioittaen. ETSK on tässä samaa mieltä siitä, että ehdotus on jälleen hyvä pyrkimys vahvistaa sisämarkkinoita ja niiden mahdollisuuksia parantaa Euroopan kansalaisten elämää. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vaikka ETSK tukeekin tätä ohjelmaa, se kiinnittää huomiota siihen, että EU ei voi pyytää kansalaisia tukemaan eurooppalaista aluetta terveystietojen vaihtoa varten, jos terveydenhuollon rahoitus on vähäistä. Covid-19-pandemia on ollut vakava isku julkisille terveydenhuoltojärjestelmille, ja EU:n on tiedostettava, että sen on korjattava vahingot ja vahvistettava julkisia terveydenhuoltojärjestelmiä riittävällä budjetilla ennen kuin se ryhtyy toimiin tämän kiistatta myönteisen hankkeen toteuttamiseksi. ETSK katsoo, että jos toimintaohjelmalle on olemassa budjetti, EU:n on osoitettava varoja terveydenhuoltojärjestelmien vahvistamiseen ja vasta sen jälkeen siirryttävä tähän kiinnostavaan hankkeeseen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK korostaa tarvetta selkeyttää ensisijaisten ja toissijaisten tietojen käyttöä kansalaisille. Ihmisten on luotettava järjestelmään, jotta he voivat tehdä yhteistyötä ja ymmärtää sekä yksilöille että koko yhteisölle koituvat hyödyt. ETSK uskoo, että suurimmat pelot liittyvät tietojen toissijaiseen käyttöön. On oltava hyvin selvillä, mihin tietoja käytetään, mitkä ovat rajat, mikä elin hallitsee tietoja ja validoi ne ja mitä seuraamuksia on käytössä, jos sääntöjä ei noudateta. ETSK uskoo vakaasti, että jos kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja työmarkkinaosapuolet osallistetaan asianmukaisesti, ne voivat auttaa selittämään ja levittämään näitä viestejä. Jäsenvaltioille voisi olla todella hyötyä kentällä toimivista kansalaisyhteiskunnan organisaatioista, jotka voisivat tukea yhteisöä näissä asioissa sen varmistamiseksi, että kaikki pysyvät mukana tässä edistyksessä. Vastaavasti potilaiden valitsemat yleislääkärit ja hoitavat lääkärit ovat potilaiden ja terveystietojen käyttäjien välisen luottamusketjun keskeisiä lenkkejä. ETSK suosittaa, että nämä ammattilaiset otetaan erikseen mukaan viestintästrategiaan. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Vaikka ETSK kannattaa yleisesti tätä ehdotusta, se kehottaa komissiota pohtimaan tarkkaan aloitteen etuja ja haittoja riskien vähentämiseksi ennen kuin asiassa edetään. On tiedostettava, että jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmillä on edessään liian monia haasteita. Julkiset ja yksityiset terveydenhuoltojärjestelmät etenevät eri tahdissa ja niistä on eri näkemyksiä, ja kansalaisten on ymmärrettävä, että tämä ehdotus merkitsee investointeja ja julkisen politiikan valintoja. Kansalaisille on oltava selvää, että se on osa strategiaa ja edistystä, joka tuo lisäarvoa sen sijaan, että se heikentäisi järjestelmää. Tarvitaan viestintää, jotta voidaan välttää väärinkäsityksiä suuren yleisön parissa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kun pyrkimyksenä on varmistaa, että kaikilla on paremmat mahdollisuudet saada vakuutus, mikä edellyttää, että vakuutuslaitokset ymmärtävät paremmin kunkin tapauksen tietonäyttöä, ETSK kehottaa pohtimaan, olisiko tarkoituksenmukaista tarkistaa vakuutuslaitoksille asetettua ehdotonta kieltoa käyttää toissijaisia tietoja. Koska vakuutusmaksujen yksilöllistämisessä ja riskien valinnassa on vaaransa, komitea katsoo, että on kuitenkin parempi pitäytyä Euroopan komission kannassa, jonka mukaan sähköisten terveystietojen toissijaisella käytöllä tulisi pyrkiä ainoastaan kansanterveys- ja tutkimuspolitiikan parantamisen ja toteuttamisen täysin oikeutettuihin tavoitteisiin. Komitea kehottaa myös harkitsemaan mahdollisuutta avata nämä tiedot vakuutuksenantajille tutkimustarkoituksia varten edellyttäen, että ne ovat täysin yleisen tietosuoja-asetuksen ja edellä mainittujen yleisen edun mukaisten tavoitteiden mukaisia ja että toimivaltaiset viranomaiset valvovat niitä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan kanssa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK uskoo vakaasti, että eurooppalainen terveysdata-avaruus hyödyttää yksilöitä, terveydenhuollon ammattilaisia, terveydenhuoltopalvelujen tarjoajia, tutkijoita, sääntelyviranomaisia ja poliittisia päättäjiä, mutta näin tapahtuu vain, jos kansalaiset ja sidosryhmät osallistuvat tämän strategian yhteydessä jatkuvien investointien ohjaamiseen kansallisiin terveydenhuoltojärjestelmiin. Kansalaisia ei ole mahdollista saada mukaan, jos he eivät koe olevansa prosessin ytimessä. ETSK suosittelee, että komissio ja jäsenvaltiot osallistavat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot prosessiin, jotta strategian täytäntöönpano olisi menestyksekästä ja jotta niiden kokemusta hyödynnettäisiin. Lisäksi nämä organisaatiot voivat levittää sanaa aloitteen avoimuudesta ja luotettavuudesta. Investoiminen näille aloille on ensiarvoisen tärkeää. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kannattaa ajatusta siitä, että strategian täytäntöönpanemiseksi jäsenvaltiot ja eurooppalaiseen terveysdata-avaruuteen osallistuvat elimet voivat yhdistää investointeja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta, Verkkojen Eurooppa -välineestä ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta. Lisäksi Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta tuetaan sellaisten infrastruktuurien käyttöönottoa, joita tarvitaan terveystietojen turvallisen ja rajat ylittävän saatavuuden toteuttamiseen kaikkialla EU:ssa sekä yhteisten data-avaruuksien kehittämiseen. ETSK kiinnittää kuitenkin huomiota myös siihen, että nämä investoinnit vievät aikaa eikä niillä ole suoraa yhteyttä strategian aikatauluun. Kansalaisten odotuksia näiden investointien aikataulun suhteen onkin tasapainotettava, jotta vältetään vaara, että he pettyisivät ja että he eivät antaisi hyväksyntäänsä strategialle ja yleisesti tietojen jakamiselle. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Lopuksi ETSK kehottaa komissiota investoimaan johdonmukaisesti kyberturvallisuusjärjestelmiin, joilla voidaan ehkäistä valtavia ongelmia kaikissa jäsenvaltioissa. Ihmisten on voitava luottaa näihin asioihin, ja kaikki viimeaikaiset ongelmat ja esimerkit monissa EU:n osissa ovat luoneet tietosuojaan ja järjestelmien turvallisuuteen liittyvää epävarmuutta ja pelkoa. EU:n on puututtava tähän ongelmaan koordinoidusti, ja sillä voi olla ratkaiseva merkitys tällaisia arkaluonteisia investointeja käsitellessä. |
| --- | --- |

1.11

2.   Yleinen kehys

| 2.1 | Euroopan komissio on käynnistänyt eurooppalaisen terveysdata-avaruuden, joka on vahvan Euroopan terveysunionin yksi keskeisistä rakennusosista. Eurooppalainen terveysdata-avaruus on terveyteen liittyvien tietojen vaihtamisen kehys, jossa vahvistetaan selkeät säännöt ja käytännöt sekä luodaan infrastruktuuri ja hallinnointikehys, jotta potilaat voivat käyttää sähköisiä terveystietoja ja jotta mahdollistetaan tutkimus, innovointi, päätöksenteko ja sääntelytoimet varmistaen samalla, että EU:n korkeita tietosuojavaatimuksia noudatetaan täysimääräisesti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Se auttaa EU:ta ottamaan suuren harppauksen eteenpäin siinä, miten terveydenhuoltoa tarjotaan ihmisille eri puolilla Eurooppaa. Se antaa ihmisille mahdollisuuden hallita ja hyödyntää terveystietojaan kotimaassaan tai muissa jäsenvaltioissa. Se edistää digitaalisten terveyspalvelujen ja -tuotteiden todellisia sisämarkkinoita. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että potilastietojen yhteenvedot, sähköiset lääkemääräykset, laboratoriotulokset ja loppulausunnot laaditaan ja hyväksytään yhteisessä eurooppalaisessa muodossa. Yhteentoimivuudesta ja turvallisuudesta tulee pakollisia vaatimuksia. Jotta varmistetaan, että kansalaisten oikeudet turvataan, kaikkien jäsenvaltioiden on nimettävä digitaalisesta terveydenhuollosta vastaavat viranomaiset. Nämä viranomaiset osallistuvat rajat ylittävään digitaaliseen infrastruktuuriin (MyHealth@EU), joka tukee potilaita, kun heidän tietojaan jaetaan rajojen yli. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Eurooppalainen terveysdata-avaruus perustuu yleiseen tietosuoja-asetukseen, ehdotettuun datahallinta-asetukseen, datasäädösluonnokseen sekä verkko- ja tietoturvadirektiiviin. Se täydentää näitä aloitteita ja tarjoaa terveysalalle paremmin räätälöityjä sääntöjä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Sähköisten terveystietojen ensisijainen käyttö tukee tietojen käyttöä terveydenhuollon parantamiseksi kansallisella ja rajat ylittävällä tasolla. Lääketieteellisiä tietoja säilytetään yleensä sähköisissä potilaskertomusjärjestelmissä, jotka sisältävät erinäisiä tietoja potilaiden terveydentilasta ja terveydellisestä taustasta (ja jotka ovat joko keskitettyjä tai terveydenhuollon eri toimijoiden hallinnoimia). Eurooppalaisen terveysdata-avaruuden avulla ihmiset voivat tarkastella omia terveystietojaan ja halutessaan luovuttaa niitä valitsemansa terveydenhuollon ammattihenkilön nähtäväksi, myös ulkomailla ja valitun ammattihenkilön kielellä. Näin lääketieteellisten virheiden riski pienenee, ja potilas voi saada luotettavamman diagnoosin ja parempaa hoitoa ilman turhia tutkimuksia. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Sähköisten terveystietojen toissijainen käyttö tarkoittaa niiden käyttöä kansanterveyspolitiikan tueksi ja arvioimiseksi tai tutkimustarkoituksiin. Tämä voi auttaa lisäämään potilasturvallisuutta ja kehittämään uusia lääkkeitä, lääkinnällisiä laitteita, yksilöllistettyä hoitoa ja tekoälyyn perustuvia tuotteita. Eurooppalaisen terveysdata-avaruuden yhteydessä tällaisten tutkimusten tuloksista julkaistaan koosteet tietosuojaa kunnioittaen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Eurooppalainen terveysdata-avaruus on terveysasioihin liittyvä ekosysteemi, joka koostuu säännöistä, yhteisistä standardeista ja käytännöistä, infrastruktuureista ja hallintopuitteista ja jonka tavoitteena on






  a) | lisätä yksilöiden vaikutusmahdollisuuksia parantamalla ihmisten mahdollisuutta tarkastella ja hallita digitaaliteknologian avulla henkilökohtaisia sähköisiä terveystietojaan ja tukemalla niiden vapaata liikkuvuutta |
| --- | --- | --- |

2.7

a)

lisätä yksilöiden vaikutusmahdollisuuksia parantamalla ihmisten mahdollisuutta tarkastella ja hallita digitaaliteknologian avulla henkilökohtaisia sähköisiä terveystietojaan ja tukemalla niiden vapaata liikkuvuutta

| b) | edistää sähköisten potilaskertomusjärjestelmien, asiaankuuluvien lääkinnällisten laitteiden ja suuririskisten tekoälyjärjestelmien todellisia sisämarkkinoita |
| --- | --- |

b)

edistää sähköisten potilaskertomusjärjestelmien, asiaankuuluvien lääkinnällisten laitteiden ja suuririskisten tekoälyjärjestelmien todellisia sisämarkkinoita

| c) | luoda johdonmukainen, luotettava ja tehokas perusta terveystietojen käytölle tutkimus-, innovointi-, päätöksenteko- ja sääntelytarkoituksia varten. |
| --- | --- |

c)

luoda johdonmukainen, luotettava ja tehokas perusta terveystietojen käytölle tutkimus-, innovointi-, päätöksenteko- ja sääntelytarkoituksia varten.

3.   Terveystietojen voima: luottamus strategian keskiössä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen eurooppalaisesta terveysdata-avaruudesta, joka tarjoaa mahdollisuuden parantaa kansalaisten elämänlaatua, edistää innovointia ja luoda turvallisen ympäristön tietojen suojaamiselle ja jakamiselle. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Covid-19-kriisin jälkeen kaikki jäsenvaltiot ovat kärsineet kansallisiin terveydenhuoltojärjestelmiinsä kohdistuneesta paineesta, joten komission aloite tulee oikealla hetkellä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK on vakuuttunut siitä, että järjestelmän vakauteen suhtaudutaan yleisesti epäillen, vaikka monissa maissa on saatu aikaan myönteisiä tuloksia. Potilaiden valitsemat yleislääkärit ja hoitavat lääkärit ovat potilaiden ja terveystietojen käyttäjien välisen luottamusketjun keskeisiä lenkkejä. ETSK suosittaa, että heidät otetaan aktiivisesti mukaan tiedottamaan kansalaisille siitä, mikä merkitys terveystietojen vaihdolla on heille yksilöinä sekä kaikille yhteisesti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Jotta terveystietojen potentiaali saataisiin käyttöön, komissio on tehnyt ehdotuksen asetukseksi, jolla perustetaan eurooppalainen terveysdata-avaruus, annetaan yksilöille mahdollisuus hallita omia terveystietojaan ja sallia niiden käyttö terveydenhuoltopalvelujen parantamiseksi ja annetaan EU:lle keinot hyödyntää turvallisesti terveystietojen esteettömän vaihdon, käytön ja uudelleenkäytön tarjoamia mahdollisuuksia. ETSK tukee tätä yleistä ajatusta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EU:n kansalaiset voivat tarkastella ja jakaa tietojaan reaaliajassa, ja niiden käyttö on paremmin heidän vallassaan. Eurooppalaisen terveysdata-avaruuden avulla voidaan parantaa terveydenhuollon tehokkuutta, saatavuutta ja muutosjoustavuutta sekä lisätä elämänlaatua. Samalla annetaan ihmisille valta hallita omia terveystietojaan ja mahdollistetaan datatalouden koko potentiaalin hyödyntäminen. ETSK ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta katsovat jälleen kerran, että EU:n on hyödynnettävä sitä, että ihmiset ovat avoimia tällaiselle aloitteelle, kunhan he ymmärtävät, mistä hankkeessa on kyse ja mitkä ovat konseptin hyödyt. |
| --- | --- |

3.5

4.   Terveystietojen käyttöön liittyvät haasteet: riskit ja mahdollisuudet

| 4.1 | ETSK:n mielestä on ratkaisevan tärkeää, että jäsenvaltiot ymmärtävät, että hankkeen edistämiseksi tarvitaan investointeja ja että tällä hetkellä on olemassa useita muita kilpailevia strategisia painopisteitä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Se, että eurooppalainen terveysdata-avaruus perustuu yleiseen tietosuoja-asetukseen (GDPR) (2), datahallinta-asetukseen (3), datasäädösluonnokseen (4) ja verkko- ja tietoturvadirektiiviin (5), tarjoaa kansalaisille luottamusta ja avoimuutta. Horisontaalisina kehyksinä niissä annetaan säännöt (ja säädetään myös turvatoimenpiteistä), joita sovelletaan terveydenhuoltoalaan. Terveystietojen erityinen arkaluonteisuus on kuitenkin tosiasia, ja se on otettava asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Yli puolessa jäsenvaltioista ei ole erityistä lainsäädäntöä, joka koskisi sähköisten terveystietojen uudelleenkäyttöä esimerkiksi tutkimus-, päätöksenteko- tai sääntelytarkoituksissa. Sen sijaan ne tukeutuvat yleisen tietosuoja-asetuksen yleisiin säännöksiin, eli terveystietojen käsittely edellyttää usein suostumuksen hankkimista rekisteröidyiltä (6). Tästä syystä terveystietojen uudelleenkäyttö on vähäistä. Jäsenvaltioissa terveystietojen käyttöoikeuksista vastaaville toimivaltaisille elimille esitettyjen, terveystietojen käyttöä tutkimus- tai päätöksentekohankkeissa koskevien pyyntöjen määrä kasvaa nopeasti (7), mikä osoittaa, että tällaista järjestelmää kohtaan on kiinnostusta ja piilevää kysyntää. Kaikissa jäsenvaltioissa tällaista elintä ei kuitenkaan ole. ETSK ymmärtää ja uskoo, että tämä konsepti tukee myös tällaisen strategian tarvetta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Eurooppalainen terveysdata-avaruus mahdollistaa innovatiivisten lähestymistapojen soveltamisen syöpärekisteröintiin ja tarjoaa varteenotettavia vaihtoehtoja kerätä oikea-aikaista ja maantieteellisesti paikannettua tietoa erityyppisistä syövistä. Näin voitaisiin saada reaaliaikaista tietoa syöpätilanteesta EU:ssa. Samalla voitaisiin kartoittaa kehityssuuntauksia jäsenvaltioissa ja alueilla sekä niiden välisiä eroja ja eriarvoisuutta. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Tämä on tärkeää, sillä näin olisi helpompi tunnistaa haasteita ja toiminta-aloja, jotka edellyttävät investointeja tai muita EU:n, kansallisen tai alueellisen tason toimia. Samalla voidaan parantaa esimerkiksi syöpäseulontojen ja -hoitojen kohdentamista, tehokkuutta ja saatavuutta. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kyberturvallisuus on keskeisellä sijalla ihmisten elämässä. Teknologian hyödyt ovat valtavat, ja kun ne liittyvät ihmisten dataan, mahdollisuudet ovat vielä suuremmat, mutta niin ovat myös merkittävän ja arvokkaan tiedon menettämisen riskit. ETSK on tietoinen asiaan liittyvistä riskeistä, ja viimeaikaiset esimerkit eri jäsenvaltioista edellyttävät toimia. Koordinoitu strategia ns. kyberpiratismin torjumiseksi ja kyberturvallisuuden lisäämiseksi on erittäin tärkeä. Ilman tällaisia investointeja ehdotus on hyödytön. |
| --- | --- |

4.6

5.   Hallinto, rahoitus ja vuorovaikutus muiden terveyspolitiikkojen kanssa

| 5.1 | ETSK uskoo vakaasti, että tämä hanke tarjoaa mahdollisuuden vahvistaa EU:ta ja hyötyä siitä, että terveystietoihin liittyviä oikeuksia ja varotoimia lujitetaan EU:ssa. Sen pitäisi helpottaa terveystietoihin pääsyä ja niiden jakamista terveydenhuollon muiden ammattihenkilöiden kanssa ilman että samoja testejä on tehtävä uudelleen tarpeettomasti. Samalla laadukkaiden ja yhteentoimivien tietojen parempi saatavuus edistää myös innovointia ja uusien hoitojen, uusien rokotteiden ja yksilöllistetyn hoidon kehittämistä. Siksi näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää asianmukaista koordinointia kaikkien sidosryhmien – kansanterveysjärjestelmien, hallitusten, kansalaisten, poliittisten päättäjien ja tiedottajien – kesken. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK on samaa mieltä siitä, että investoiminen digitalisointiin tarkoittaa investoimista entistä parempaan terveydenhuoltoon ja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien häiriönsietokykyyn. ETSK ymmärtää kuitenkin myös, että jäsenvaltioilla on mahdollisuus hyödyntää nykyistä paremmin varoja EU:n rahoitusjärjestelmistä, erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineestä, joka on Euroopan elpymissuunnitelman tärkein pilari, sekä NextGenerationEU-välineestä, jonka tarkoituksena on antaa jäsenvaltioille taloudellista tukea covid-19-pandemian taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi sekä Euroopan talouden kestävyyden parantamiseksi tulevien häiriöiden varalta. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK kiinnittää huomiota hyötyihin, joita saavutetaan yhdistämällä infrastruktuuri-investointeja niin, että mahdollistetaan digitalisaatio ja edistyminen kaikilla alueilla. On turhaa käynnistää näin suuren mittakaavan hanketta ilman asianmukaista verkostoa tai infrastruktuuria tai investoimatta koulutuksen ja kansalaisten digitaalisen lukutaidon parantamiseen. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK kannattaa ajatusta siitä, että jäsenvaltioiden ja eurooppalaiseen terveysdata-avaruuteen osallistuvien ja muiden toimijoiden käytettävissä olisi yhteensä yli 480 miljoonaa euroa rahoitusta Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta, Verkkojen Eurooppa -välineestä ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta. Lisäksi Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta tuetaan sellaisten infrastruktuurien käyttöönottoa, joita tarvitaan terveystietojen turvalliseen saatavuuteen EU:ssa yli rajojen ja yhteisten data-avaruuksien kehittämiseen. ETSK toteaa, että nämä investoinnit vievät aikaa ja että kansalaisten odotuksia näiden investointien aikataulun suhteen on tasapainotettava. |
| --- | --- |

5.4

Bryssel 22. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumi on strategisten etenemissuunnitelmiensa avulla helpottanut sellaisten eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien perustamista, jotka keskittyvät esimerkiksi terveysalan tutkimusdataan, biopankkeihin ja lääketieteelliseen kuvantamisdataan. Lisää aiheesta osoitteessa https://roadmap2021.esfri.eu/

1

(2)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

2

(3)  EUVL L 152, 3.6.2022, s. 1.

3

(4)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi datan oikeudenmukaista saatavuutta ja käyttöä koskevista yhdenmukaisista säännöistä (datasäädös) (COM(2022) 68 final).

4

(5)  EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1.

5

(6)  Hansen J. et al, Assessment of the EU Member States' rules on health data in the light of GDPR, saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/health/system/files/2021-02/ms_rules_health-data_en_0.pdf

6

Assessment of the EU Member States' rules on health data in the light of GDPR

(7)  Ehdotukseen liittyvä vaikutustenarviointi (s. 15), tulossa.

7

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/129 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/129

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi käsiteollisuustuotteiden ja teollisuustuotteiden maantieteellisten merkintöjen suojasta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2017/1001 ja (EU) 2019/1753 sekä neuvoston päätöksen (EU) 2019/1754 muuttamisesta”

(COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD))

(2022/C 486/17)

| Esittelijä: | Paulo BARROS VALE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Paulo BARROS VALE

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 11.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 118 artiklan 1 kohta ja 207 artiklan 2 kohta |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 8.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 227/2/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 11.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 118 artiklan 1 kohta ja 207 artiklan 2 kohta

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

8.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

227/2/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen, jolla pyritään varmistamaan Euroopan unionin tasolla teollisuus- ja käsiteollisuustuotteiden maantieteellisten merkintöjen suoja ja täyttämään näin tämän tyyppisiä tuotteita koskeva nykyinen tyhjiö lainsäädännössä. On tarpeen säilyttää alueellinen identiteetti ja perinteinen taitotieto, ja tätä koskeva lainsäädäntö on tärkeä alueiden kehittämisen väline, kun otetaan huomioon, että maantieteellisten merkintöjen takaama turva suojaa sekä tuottajia että kuluttajia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että maantieteellisten merkintöjen takaama suoja edistää alueiden, erityisesti vähemmän kehittyneiden alueiden, kehittämistä, koska se toimii kannustimena tuottajalle ja varmistaa, että tämän tuotteet tunnustetaan ja että niitä suojataan jäljitelmiltä. Se myös houkuttelee alueelle väestöä ja saa heidät jäämään sinne, koska se tarjoaa laadukkaampia ja parempipalkkaisia työmahdollisuuksia, ja tukee kestävää matkailua, erityisesti erikoistunutta matkailutoimintaa, joka perustuu maineeseen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komissio on esittänyt ehdotuksen käsiteollisuus- ja teollisuustuotteiden maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevaksi asetukseksi. ETSK ei ole varma siitä, onko komission valitsema vaihtoehto parempi kuin vaihtoehto, jossa maataloustuotteisiin ja elintarvikkeisiin sekä viineihin ja tislattuihin alkoholijuomiin sovellettavaa olemassa olevaa kehystä laajennettaisiin siten, että se kattaisi myös käsiteollisuus- ja teollisuustuotteet. Jälkimmäisen vaihtoehdon avulla voitaisiin välttää lainsäädäntötekstien, menettelyjen ja elinten lisääminen, koska siinä perustettaisiin yksi yhteinen maantieteellisten merkintöjen suojajärjestelmä, jota sovellettaisiin kaikkiin tuotetyyppeihin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK:n mielestä on olennaisen tärkeää, että maantieteellisestä merkinnästä ilmoittamisessa käytettävä tunnus on houkutteleva ja soveltuu uusiin tiedonvälityskanaviin kattaen koko kirjon aina perinteisistä tuotemerkinnöistä kaikkein uusimpaan digitaaliseen viestintään. Sen olisi herätettävä kuluttajassa tunne siitä, että hän on tekemisissä laadukkaan ja erittäin luotettavan tuotteen kanssa, sekä helpotettava tuottajan viestintätyötä. ETSK:n mielestä voitaisiin harkita 18. joulukuuta 2013 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 664/2014 (1) liitteen nojalla nykyisin käytetyn suojatun maantieteellisen merkinnän tunnuksen päivittämistä ja sen visuaalista identiteettiä koskevien ohjeiden laatimista. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK:n mielestä on olennaisen tärkeää, että maantieteellisten merkintöjen takaaman suojan alalla siirtyminen kansalliselta tasolta Euroopan unionin tasolle on nopeaa ja yksinkertaista. On tärkeää, että näiden kahden järjestelmän rinnakkaista käyttöä ei pitkitetä ajallisesti, koska tämä aiheuttaa hämmennystä sekä kuluttajille että tuottajille. Lisäksi niiden jäsenvaltioiden, jotka jo käyttävät Lissabonin sopimuksen mukaista maantieteellistä suojaa, on lisättävä nopeasti Euroopan unionin tunnus asianomaisiin tuotteisiin, jolloin parannetaan mielikuvaa niiden laadusta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK suosittaa, että komissio seuraa tarkasti riitoja, joita voi syntyä sertifiointiprosessissa erityisesti kolmansien maiden kanssa, ja käyttää neuvotteluvaltuuksiaan. Sertifioinnin myöntämistä koskeva päätösvalta kuuluu kiistatta Euroopan unionin teollisoikeuksien virastolle (EUIPO), jolla on tunnustettu toimivalta teollisoikeuksien alalla, mutta komissiolla olisi oltava siihen viestintäyhteys voidakseen analysoida tapauksia, joihin liittyy epävarmuutta ja jotka voivat aiheuttaa riitoja. Rajat ylittävät alueet sekä Euroopan unionissa että kolmansissa maissa voivat aiheuttaa erityisiä haasteita liittyen tuottajan ja kuluttajan suojelemiseksi välttämättömän yhteisymmärryksen saavuttamiseen. |
| --- | --- |

1.6

2.   Yleistä

| 2.1 | Komission ehdotuksen tavoitteena on varmistaa, että käsiteollisuus- ja teollisuustuotteilla on Euroopan unionin tasolla maantieteellisten merkintöjen (2) takaama suoja. Nämä tuotteet on jätetty maantieteellisiä merkintöjä koskevan nykyisen suojelumekanismin soveltamisalan ulkopuolelle, sillä nykyinen mekanismi kattaa vain maataloustuotteet ja elintarvikkeet sekä viinit ja tislatut alkoholijuomat. Euroopan unionissa on suuri määrä käsiteollisuus- ja teollisuustuotteita, joilla on alkuperäalueeseensa liittyviä ainutlaatuisia ominaispiirteitä ja jotka joutuvat jatkuvasti jäljittelyn ja väärentämisen kohteeksi ja joita on näin ollen kiireellisesti suojeltava. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Suojelumekanismin puuttuminen unionin tasolta sekä joko erilaisten kansallisten lainsäädäntöjen olemassaolosta tai niiden puuttumisesta johtuva oikeudellinen epävarmuus saavat aikaan sen, että sellaisia käsiteollisuus- ja teollisuustuotteita, joilla on tuotteen alkuperäalueeseen liittyviä ainutlaatuisia ominaispiirteitä, on vaikea suojella. Nämä puutteet voivat johtaa siihen, että jotkin niistä katoavat, ja samalla katoavat niihin liittyvät taidot. On aiheellista säilyttää tuotteet, joilla on alueellinen identiteetti ja ainutlaatuisia ominaispiirteitä ja jotka ovat erottamaton osa alueiden perinteitä ja identiteettiä, ja käyttää niitä hyödyksi, jotta voidaan edistää alueiden kehittämistä, varmistaa niihin kiinteästi liittyvän taitotiedon siirtyminen, houkutella alueille asukkaita ja säilyttää alueiden väestö. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan unioni liittyi marraskuussa 2019 alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjaan (3). Nyt olisi luotava lainsäädäntöpuitteet, joiden ansiosta unionilla on mahdollisuus toimittaa luettelo maantieteellisistä merkinnöistään, jotta ne voidaan asettaa järjestelmän tarjoaman suojan piiriin niin, että eurooppalaiset tuottajat voivat hyötyä tästä suojelumekanismista. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK on jo aiemmin todennut (4), että sen mielestä maantieteellisten merkintöjen suoja on eurooppalaisille tuottajille arvokas väline, ja se suhtautuu myönteisesti sellaisen yhdenmukaistetun järjestelmän luomiseen, joka suojaisi maantieteelliset merkinnät muidenkin kuin maataloustuotteiden tapauksessa. Komitea katsoo, että tällainen järjestelmä auttaa kyseisiä tuottajia esittelemään laadukkaat tuotteensa tavalla, joka on tehokkaampi globalisoituneilla, vapautetuilla ja kilpailulle avoimilla markkinoilla, synnyttämällä myönteisiä vaikutuksia, jotka korostuvat entisestään vähemmän kehittyneiden alueiden kohdalla. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK puolusti tätä kantaansa jo vuonna 2015 lausunnossaan muita kuin maataloustuotteita koskevista Euroopan unionin maantieteellisistä merkinnöistä (5). Sen lisäksi, että ETSK puoltaa maantieteellisten merkintöjen takaaman suojan ulottamista muihin kuin maataloustuotteisiin Euroopan unionin tason asetuksella, se suosittaa, että uusi järjestelmä mukailisi mahdollisimman hyvin jo olemassa olevia puitteita, jotka kattavat maataloustuotteet ja elintarvikkeet sekä viinit ja tislatut alkoholijuomat. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK katsoo, että käsiteollisuus- ja teollisuustuotteiden suojaaminen maantieteellisten merkintöjen avulla on toimenpide, jolla voi olla useita myönteisiä vaikutuksia, jotka liittyvät seuraaviin seikkoihin: merkintöjen takaaman suojan määräävien kriteerien täyttämiseksi vaadittava tuotteiden laatu, joka tarjoaa samalla suojaa myös kuluttajille; mahdollisuus houkutella väestöä asianomaiselle alueelle ja saada heidät pysymään siellä laadukkaampien ja parempipalkkaisten työpaikkojen luomisen ansiosta ja siksi, että asukkaat tuntevat ylpeyttä kuuluessaan maantieteelliselle alueelle, jolla on poikkeuksellisia ominaispiirteitä; kestävän matkailun kehittäminen ja suoja jäljitelmistä ja väärennöksistä johtuvia haittoja vastaan. |
| --- | --- |

2.6

3.   Erityistä

| 3.1 | Komission ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) määräyksiin, jotka liittyvät henkiseen omaisuuteen ja yhteiseen kauppapolitiikkaan (6). Sen tavoitteena on perustaa käsiteollisuus- ja teollisuustuotteille yhteinen suojajärjestelmä, eli henkistä omaisuutta koskeva yhdenmukainen eurooppalainen lainsäädäntö, sekä luoda keskitettyjä mekanismeja lupamenettelyjä, koordinointia ja valvontaa varten Lissabonin järjestelmän mukaisesti niin, että pannaan täytäntöön Geneven asiakirjan allekirjoittamisella vahvistettu sopimus. Tätä tarkoitusta varten on valittu erillinen asetus, joka on jatkoa jo olemassa olevalle, maataloustuotteita ja elintarvikkeita sekä viinejä ja tislattuja alkoholijuomia koskevalle asetukselle. Sidosryhmiä on kuultu, ja ne ovat ilmaisseet suhtautuvansa yleisesti ottaen myönteisesti maantieteellisten merkintöjen erityisjärjestelmän luomiseen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Sen oletuksen lisäksi, että hajanainen ja vain kehnon suojan kansainvälisesti tarjoava voimassa oleva sääntelykehys säilytetään ennallaan, ehdotusta koskevassa vaikutustenarvioinnissa tarkastellaan seuraavaa kolmea strategiavaihtoehtoa: vaihtoehto 1 – maataloustuotteiden maantieteellisten merkintöjen suojajärjestelmän laajennetaan koskemaan käsiteollisuus- ja teollisuustuotteiden maantieteellisiä merkintöjä; vaihtoehto 2 – erillinen unionin asetus, jolla luodaan erityinen maantieteellisten merkintöjen suoja; vaihtoehto 3 – tavaramerkkijärjestelmän uudistaminen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vaihtoehdoista valittiin numero 2 ja annettiin ehdotus käsiteollisuus- ja teollisuustuotteiden maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevasta asetuksesta. ETSK ei ole varma, onko tämä paras vaihtoehto, kun otetaan huomioon, että koska ehdotuksen tavoitteena on perustaa samanlainen järjestelmä kuin maataloustuotteita ja elintarvikkeita sekä viinejä ja tislattuja alkoholijuomia koskeva olemassa olema järjestelmä, voisi olla yksinkertaisempaa laajentaa nykyinen kattamaan käsiteollisuus- ja teollisuustuotteet (vaihtoehto 1). Tämän uuden tuotekategorian sisällyttäminen järjestelmään olisi silloin osa maatalouselintarvikealalla käynnissä olevaa uudelleentarkastelua, joten maantieteellisten merkintöjen tunnustamista ohjaavat menettelyt yhdenmukaistettaisiin ilman, että lainsäädäntötekstejä, menettelyjä ja vastuutahoja tarvitsisi lisätä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Tuotteiden ja alueen välisen yhteyden osalta ETSK kannattaa suojattujen maantieteellisten merkintöjen valintaa suojattujen alkuperänimityksien sijaan, sillä sen mielestä tämän tyyppisten tuotteiden kohdalla ei ole välttämätöntä, että suoja myönnetään vain tuotteille, joiden tuotannon, jalostuksen tai valmistuksen kaikki vaiheet tapahtuvat rajatulla maantieteellisellä alueella. Käsiteollisuus- tai teollisuustuote voi aivan hyvin säilyttää identiteettinsä, vaikka yksi näistä vaiheista tapahtuisikin jollakin toisella alueella, koska tuote saa identiteettinsä historiastaan tai tuotantomenetelmästään. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK:n mielestä sopivin vaihtoehto olisi, että järjestelystä säädetään kahdessa vaiheessa, ensin kansallisella tasolla ja sitten unionin tasolla. Jäsenvaltiot tuntevat parhaiten alueensa ominaispiirteet ja tuotteet, jotka voisivat hyötyä maantieteellisten merkintöjen suojajärjestelmästä, eikä niiden tapauksessa ilmene kielellisiä esteitä. On tuskin tarpeen täsmentää, että tämän kansallisen järjestelmän on oltava joustava, sen kustannusten on oltava vähäiset ja sen on taattava tasapuoliset kilpailuedellytykset kaikille tuottajille niiden alkuperästä riippumatta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että EUIPO:lle (7) annetaan vastuu rekisteröinnistä Euroopan unionin tasolla. Tämä virasto on yksi kokeneimmista teollisoikeuksien alalla, ja se on osoittanut valmiutensa ja osaamisensa tehtäviensä hoitamisessa, minkä lisäksi sillä on käytössään rekisteröintien tekemiseen tarvittavat välineet. Valinnan merkitystä lisää se, että näin voidaan varmentaa, onko maantieteellisten merkintöjen rekisterin, tavaramerkkien rekisterin ja patenttirekisterin välillä yhteensopimattomuuksia. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että tuottajaryhmä voi toimittaa maantieteellisten merkintöjen rekisteröintiä, mitätöintiä tai niiden tuote-eritelmän muuttamista koskevat pyynnöt suoraan EUIPO:lle silloin, kun merkinnät ovat lähtöisin jäsenvaltiosta, joka on pyytänyt vapautusta velvoitteesta nimetä toimivaltainen viranomainen hoitamaan rekisteröinnin kansallista vaihetta ja muita tähän tuotekategoriaan liittyviä menettelyjä. Olisikin varmistettava, että vaikka tuottajan lähtömaa ei tunnusta tarvetta investoida maantieteellisten merkintöjen takaamaan suojajärjestelmään, yksikään tuottaja ei jää järjestelyn ulkopuolelle silloin, kun hän on oikeutettu hyötymään siitä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK on tyytyväinen siihen, että on säilytetty omaehtoisen ilmoittamisen mahdollisuus maantieteellisen merkinnän tuote-eritelmän noudattamisen todentamisessa. Tarkoituksena on, että näissä tapauksissa jäsenvaltiot tekevät satunnaistarkastuksia. ETSK haluaa huomauttaa, että tapauksissa, joissa maantieteellinen merkintä ulottuu useiden jäsenvaltioiden alueelle tai erityisesti silloin, kun se kattaa myös jonkin kolmannen maan, tällaisia tarkastuksia voi olla vaikea toteuttaa ja että voi syntyä jopa toimivaltaristiriitoja. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK:n mielestä on myönteistä, että käsiteollisuus- ja teollisuustuotteet suojataan eurooppalaisella tunnuksella, joka korvaa olemassa olevat kansalliset järjestelmät. Tällä vaihtoehdolla vältetään kahden järjestelmän, eurooppalaisen ja kansallisen, päällekkäisyys ja taataan yhdenmukainen lähestymistapa. Se on erityisen tärkeä suojamenettelyn helpottamiseksi rajat ylittävillä alueilla menettelyjen yhdenmukaistamisen ansiosta. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK korostaa asetusehdotuksen 3 artiklassa olevan käsiteollisuus- ja teollisuustuotteelle annetun määritelmän merkitystä. Sen olisi saatava aikaan laaja yhteisymmärrys sidosryhmien keskuudessa, jottei jäisi mitään epäselvyyttä siitä, mille tuotteille voidaan vaatia maantieteellisen merkinnän suojaa. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK puolustaa ajatusta siitä, että tuote-eritelmässä olisi otettava huomioon innovointi, sillä se voi auttaa suojelemaan ja kehittämään kulttuuriperintöä. Tuotantomenetelmään tehty muutos, joka otetaan käyttöön uuden teknologian tai menetelmän vaikutuksesta mutta joka ei vaaranna asianomaisen tuotteen laatua, aitoutta, mainetta tai ominaisuuksia, jotka voidaan johtaa sen maantieteellisestä alkuperästä, ei voi johtaa siihen, että tuote menettää suojan tai käynnistetään suojan myöntämistä koskeva uusi menettely. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK on huolissaan siitä mahdollisuudesta, että jonkin alueen nimen valitsemisen tai käyttämisen suhteen tai sertifioinnin jälkeisten tarkastusten yhteydessä syntyy ristiriitoja jäsenvaltioiden välillä tai erityisesti kolmansien maiden kanssa. Rajat ylittävien maantieteellisten merkintöjen tapauksessa on olemassa riski siitä, että ei saavuteta yhteisymmärrystä käytettävästä terminologiasta ja että tietyt tuottajat menettävät pääsyn suojan piiriin. Komissiolla olisikin oltava valta neuvotella poliittisella tasolla sopimuksia tällaisissa tapauksissa. Se, että komissiolla on tällainen valta, on erityisen tärkeää sertifioinnin jälkeisen valvonnan kannalta, jotta voidaan määrittää vaatimustenmukaisuuden arviointikriteerit, joita voidaan soveltaa tasapuolisesti molemmin puolin rajaa. |
| --- | --- |

3.12

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL L 179, 19.6.2014, s. 17.

1

(2)  'Maantieteellisellä merkinnällä tarkoitetaan merkintää, joka liittyy tuotteeseen, joka on peräisin tietyltä maantieteelliseltä alueelta ja jolla on erityinen laatu, maine tai muu ominaisuus, jolla on luontainen yhteys tuotteen maantieteelliseen alkuperään.

2

(3)  Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirja, jota hallinnoi Maailman henkisen omaisuuden järjestö (WIPO), antaa sopimuspuolille mahdollisuuden antaa maantieteellisille merkinnöilleen korkean tason suoja, joka saadaan nopeasti ja on voimassa määräämättömän ajan. Geneven asiakirja on Lissabonin sopimuksen päivitys, joka laajentaa sen soveltamisalaa kaikkiin maantieteellisiin merkintöihin.

3

(4)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 59.

4

(5)  EUVL C 251, 31.7.2015, p. 39.

5

(6)  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 118 ja 207 artikla.

6

(7)  EUIPO Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto.

7

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/133 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/133

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan ehkäisyä ja torjuntaa koskevista säännöistä”

(COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD)) ja

”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Lasten ja nuorten digitaalinen vuosikymmen: uusi eurooppalainen Parempi internet lapsille -strategia (BIK+)”

(COM(2022) 212 final)

(2022/C 486/18)

| Esittelijä: | Veselin MITOV |
| --- | --- |

Esittelijä:

Veselin MITOV

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 22.7.2022
  Euroopan parlamentti, 12.9.2022
  Euroopan komissio, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 8.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon nro | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 233/0/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 22.7.2022

Euroopan parlamentti, 12.9.2022

Euroopan komissio, 28.6.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

8.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon nro

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

233/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa ehdotusta asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan ehkäisyä ja torjuntaa koskevista säännöistä (1) ja strategiaa ”Lasten ja nuorten digitaalinen vuosikymmen: uusi eurooppalainen Parempi internet lapsille -strategia (BIK+)” (2), jotka ovat varsin ajankohtaisia ottaen huomioon, että lapset käyttävät internetiä yhä nuorempina ja lähes päivittäin ja että Europol on samaan aikaan todennut lapsipornografian kysynnän olevan kasvussa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa strategian koulutusosiota, sillä on olennaisen tärkeää vahvistaa taitoja, digitaalista lukutaitoa ja ymmärrystä siitä, miten henkilötietoja käytetään, jotta kaikki lapset tilanteesta riippumatta osaavat käyttää internetiä tietoon perustuvalla tavalla ja suojautua sen mahdollisilta vaaroilta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Myös laillisten edustajien kouluttamisella ja koulutuksella muun muassa koulu-, kasvatus- ja liikuntaympäristössä on ratkaiseva merkitys, sillä monilla aikuisilla ei ole tarvittavia taitoja. ETSK pitää tervetulleena komission aikomusta järjestää medialukutaitokampanjoita lapsille ja heidän laillisille edustajilleen edellä mainittujen verkostojen ja mielipidevaikuttajien välityksellä. Komitea kannustaa ulottamaan ne muihinkin järjestäytyneisiin kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin niiden vaikutuksen tehostamiseksi ja luovien ratkaisujen kehittämiseksi, sillä näillä organisaatioilla on joissakin jäsenvaltioissa pitkä käytännön kokemus etulinjan työstä. Niiden tulisikin saada myös taloudellista tukea toimintaansa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komitea kannattaa asetusehdotusta periaatteessa, mutta suhtautuu varauksellisesti kaavailtujen toimenpiteiden suhteettomaan mittakaavaan ja riskiin syyttömyysolettaman loukkaamisesta, sillä asetus velvoittaisi teknologiayritykset analysoimaan verkossa julkaistut viestit, kuvat ja videot mahdollisen lasten hyväksikäytön havaitsemiseksi ja ”varmoissa” tapauksissa siirtämään asian jälkikäteen jäsenvaltion nimeämälle ”koordinoivalle viranomaiselle”, jolla on toimivalta pyytää kansallista tuomioistuinta tai riippumatonta hallintoviranomaista antamaan tunnistamismääräyksen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Verkkovälitteisen lapsipornografian torjuminen on perusteltua ja tarpeellista, mutta tietynlaiseen sisältöön – olipa se kuinka laitonta ja vaarallista tahansa – kohdistuvan yksityisen ensi käden (prima facie) havaitsemisjärjestelmän vaatimisen riskinä on, että seuranta kohdistetaan kaikkeen verkkoviestintään. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Asetusehdotuksen mukaan yritysten olisi tunnistettava lapsiin kohdistuvaan seksuaaliväkivaltaan liittyvä kielenkäyttö analysoimalla tekoälyn avustuksella viestit, joissa aikuiset houkuttelevat lapsia seksuaalisessa tarkoituksessa (grooming). On kuitenkin helppo nähdä digitaalisessa elämässä, että algoritmeihin perustuvat skannausjärjestelmät eivät ole erehtymättömiä. Onkin tärkeää, että niitä käytetään varoen ja tarkasti määritetyissä rajoissa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK pitää tärkeänä kaikkien ihmisten etujen suojaamista. Tähän kuuluvat esimerkiksi kirjesalaisuus ja yksityisyyden suoja, jotka on taattu perustuslaissa (3). Tallennus- ja viestintäpalvelujen yleinen analysointi on riski muun muassa verkkoviestien päästä päähän -salaukselle. Komitea pyytää komissiota parantamaan ja täsmentämään tekstiä, jotta kirjesalaisuus ja yksityisyyden suoja eivät vaarannu. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kannattaa uuden eurooppalaisen viraston perustamista ja sen tehtäviä, jotka on jaettu kahteen pääosaan: operatiiviseen puoleen ja tutkimus- ja analysointipuoleen, sillä verkkovälitteisen lapsipornografian ja pedofilian torjunta edellyttää toimien ja analyysien koordinointia ilmiön kansainvälisen laajuuden vuoksi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kannattaisi Eurojustin osallistumista komission hahmottelemaan rakenteeseen, sillä koordinoitujen tutkimusten rinnalla tarvitaan koordinoitua oikeudellista tutkintaa. |
| --- | --- |

1.9

2.   Komission kaavailemat toimenpiteet

| 2.1 | Komissio esitteli 11. toukokuuta 2022 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (4) ja strategian ”Lasten ja nuorten digitaalinen vuosikymmen: uusi eurooppalainen Parempi internet lapsille strategia (BIK+)” (5). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Paketin lähtökohtina ovat Euroopan parlamentin 26. marraskuuta 2019 antama päätöslauselma lasten oikeuksista YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen 30. vuosipäivän yhteydessä (6), neuvoston päätelmät medialukutaidosta ja 14. kesäkuuta 2021 annettu neuvoston suositus eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta (7). |
| --- | --- |

2.2

Tiedonantoon sisältyvä strategia

| 2.3 | Vuonna 2012 hyväksytty eurooppalainen strategia internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta on edistänyt merkittävästi lasten suojelua ja vaikutusmahdollisuuksia verkossa muun muassa Safer Internet -keskusten verkoston ja betterinternetforkids.eu-portaalin ansiosta, mutta strategia on nyt vanhentunut, sillä lapset käyttävät matkapuhelimiaan tai tietokoneitaan nykyisin yhä nuorempina ja yhä useammin ja niin koulutehtävät kuin viihdetoiminnotkin ovat yhä yleisemmin verkossa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Covid-19-pandemia ja sulkutoimet ovat nostaneet esille haasteet, jotka liittyvät lasten, opettajien ja kasvattajien digikoulutukseen ja internetin mahdollisten vaarojen tiedostamiseen. Europolin mukaan lapsipornografisen materiaalin kysyntä eräissä jäsenvaltioissa on kasvanut 25 prosenttia. Ilmoitukset lapsiin kohdistuvista yhteydenotoista seksuaalisessa tarkoituksessa (grooming) lisääntyivät yli 16 prosenttia vuosien 2020 ja 2021 välillä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komission toukokuussa 2022 ehdottama strategia rakentuu kolmen pilarin varaan:






  — | lasten suojeleminen laittomalta ja vaaralliselta sisällöltä ja lasten verkkohyvinvoinnin parantaminen |
| --- | --- | --- |

2.5

—

lasten suojeleminen laittomalta ja vaaralliselta sisällöltä ja lasten verkkohyvinvoinnin parantaminen

| — | digitaalinen voimaannuttaminen, jotta lapset saavat tarvittavat taidot osatakseen toimia verkossa ja ilmaista itseään verkkoympäristössä turvallisesti ja vastuullisesti |
| --- | --- |

—

digitaalinen voimaannuttaminen, jotta lapset saavat tarvittavat taidot osatakseen toimia verkossa ja ilmaista itseään verkkoympäristössä turvallisesti ja vastuullisesti

| — | lasten aktiivinen osallistuminen antamalla lapsille sananvaltaa ja tarjoamalla enemmän innovatiivista toimintaa heidän verkkokokemustensa parantamiseksi. |
| --- | --- |

—

lasten aktiivinen osallistuminen antamalla lapsille sananvaltaa ja tarjoamalla enemmän innovatiivista toimintaa heidän verkkokokemustensa parantamiseksi.

| 2.6 | Strategia perustuu laajaan #DigitalDecade4YOUth-kuulemiseen (8), jonka eurooppalainen kouluverkko European Schoolnet järjesti maaliskuusta elokuuhun 2021 turvallisempaa internetiä ajavan Safer Internet -keskusten Insafe-verkoston tuella ja jota täydennettiin laajoilla kuulemisilla. Strategian lähtökohtana on lasten oikeus tulla kuulluiksi kaikissa heitä koskevissa päätöksentekoprosesseissa (9). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Lisäksi järjestettiin huhti- ja toukokuussa 2021 opettajille suunnattu MOOC-opetusmoduuli Better Internet for Kids, jonka aiheena oli digitaalinen kulttuuri ja verkkoturvallisuus sekä osaamista koskevat haasteet pandemian seurauksena. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Lisäksi pyydettiin EU:n kansalaisia (vanhemmat, opettajat, kouluttajat jne.) vastaamaan verkkokyselyyn, jossa esitettiin samoja kysymyksiä kuin #DigitalDecade4YOUth-kuulemisessa. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EU Kids Online -selvityksestä (10) vuodelta 2020 käy ilmi, että suurin osa lapsista käyttää digitaalista laitettaan lähes päivittäin, yhä nuorempana ja yhä pidempään. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Covid-19-pandemia ja sulkutoimet ovat nostaneet esille lasten ja aikuisten (laillisten edustajien) digikoulutuksen haasteet (ks. digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027 (11)). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Kerätyt tiedot osoittavat, että lapset voivat usein törmätä verkossa haitalliseen, sääntöjenvastaiseen ja jopa laittomaan sisältöön, käyttäytymiseen ja kontakteihin. Sosiaalinen media ja interaktiiviset pelit voivat altistaa lapset sellaisille riskeille kuin sopimaton sisältö, kiusaaminen, verkkoviettely tai lapsiin kohdistuva seksuaaliväkivalta. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Europolin mukaan (12) lapsipornografisen materiaalin kysyntä jäsenvaltioissa kasvoi covid-19-kriisin ensimmäisinä kuukausina jopa 25 prosenttia. Yhdysvaltalainen kadonneiden ja seksuaaliväkivallasta kärsineiden lasten kansallinen keskus (National Centre for Missing and Exploited Children) sai vuonna 2021 yli 30 miljoonaa ilmoitusta lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan epäilyistä, ja poliisivoimille ilmoitettiin yli 4 000 uudesta lapsiuhrista. Ilmoitukset lapsiin kohdistuvista yhteydenotoista seksuaalisessa tarkoituksessa (grooming) lisääntyivät yli 16 prosenttia vuosien 2020 ja 2021 välillä. Myös vammaiset lapset ovat usein kohteena: jopa 68 prosenttia tytöistä ja 30 prosenttia pojista, joilla on henkinen tai fyysinen toimintarajoite, joutuvat seksuaaliväkivallan uhreiksi ennen 18 vuoden ikää (13). |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Voimassa olevan EU:n lainsäädännön (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi ja yleinen tietosuoja-asetus) keinot, joilla tarkistetaan käyttäjän ikä ja vanhempien suostumus, ovat monissa tapauksissa tehottomia, sillä käyttäjiltä pyydetään yleensä vain syntymäajan ilmoittamista verkkoprofiilin luomisen yhteydessä. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Asetusehdotuksen mukaan verkossa toimivien säilytys- ja viestintäpalvelujen tarjoajat velvoitetaan havaitsemaan, ilmoittamaan ja poistamaan kaikki verkkovälitteinen materiaali, jossa on kyse lapsiin kohdistuvasta seksuaaliväkivallasta. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Lisäksi perustetaan lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan ehkäisemiseen ja torjumiseen erikoistunut EU:n virasto, jonka tehtävänä on helpottaa lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan havaitsemista verkossa, siitä ilmoittamista ja siihen liittyvän sisällön poistamista, tarjota tukea uhreille ja toimia tiedon, asiantuntemuksen ja tutkimuksen keskuspaikkana lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan ehkäisemiseen ja torjuntaan liittyvissä asioissa. |
| --- | --- |

2.15

Asetusehdotusta koskevat yleiset huomiot

| 2.16 | Asetusehdotuksen lähtökohtana on säilytyspalvelujen tai henkilöiden välisten viestintäpalvelujen tarjoajille asetettu riskinarviointi- ja lieventämisvelvoite ennen kuin kansallinen tuomioistuin tai jäsenvaltion nimeämä riippumaton hallintoviranomainen antaa tunnistamismääräyksen. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | ETSK kannattaa periaatetta voimassa olevien toimenpiteiden täydentämisestä ja tehostamisesta asettamalla säilytyspalvelujen tai henkilöiden välisten viestintäpalvelujen tarjoajille seuraamuksia ja saattamalla ne vastuuseen lasten hyväksikäyttöä koskevien kuvien ja videoiden ensi käden havaitsemisesta (prima facie). |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Komitea suhtautuu kuitenkin varauksellisesti riskeihin, jotka liittyvät yksityisyyden suojan kunnioittamiseen ja keskustelujen salaamiseen. Verkkoviestinnän mahdollinen yleinen valvonta yksityisten operaattorien toimesta ja mahdolliset perusteettomat syytökset saattavat loukata syyttömyysolettamaa. |
| --- | --- |

2.18

3.   Erityiset huomiot

Strategian koulutusosio

| 3.1 | Lapsille ja heidän laillisille edustajilleen annettava koulutus sosiaalisen median ja muiden digitaalisten välineiden käytössä on olennaisen tärkeää, sillä lapset käyttävät usein aikuisille suunniteltuja digitaalisia tuotteita ja palveluja, joissa kohdennetut markkinointimenetelmät ja algoritmit voivat saada heidät avaamaan sisältöä, jonka tarkoituksena on käyttää hyväksi heidän naiiviuttaan tai digitaalisten välineiden heikkoa tuntemusta tai jopa saada heidät viestimään leikinomaisten sovellusten tai muiden lasten käyttämien välineiden taakse piiloutuneiden vaarallisten henkilöiden kanssa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Lapset sen enempää kuin vanhemmatkaan eivät usein tajua, kuinka laajasti he jakavat henkilötietojaan sosiaalisessa mediassa. Digitaaliset taidot, kuten digitaalinen lukutaito, sekä ymmärrys henkilötietojen käyttötavoista ovat olennaisen tärkeitä, jotta lapset voivat toimia verkossa tietoon perustuvalla tavalla. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Myös vanhemmat, kasvattajat, opettajat, harrastuskerhojen ja -seurojen vetäjät ynnä muut tarvitsevat taitoja lasten ohjaamiseen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK pitää tätä koulutusnäkökohtaa erittäin tärkeänä, jotta voidaan suojella lapsia digimaailmassa ja tukea heidän itsenäisyyttään verkkotoiminnassa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Monilla opettajilla, vanhemmilla tai kasvattajilla ei ole tarvittavia taitoja, ja heidän on vaikeaa pysyä ajan tasalla jatkuvasta teknologisesta kehityksestä.
  Koulutuksessa olisi myös käsiteltävä lasten oikeuksia verkossa, sillä lasten oikeudet ovat samat niin verkossa kuin sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

3.5

Koulutuksessa olisi myös käsiteltävä lasten oikeuksia verkossa, sillä lasten oikeudet ovat samat niin verkossa kuin sen ulkopuolella.

| 3.6 | Strategian tämän osion on perustuttava tiiviiseen yhteistyöhön Euroopan tasolla ja kansainvälisesti sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja erityisesti koulujen kanssa tehtävän työn lisäämiseen.
  On erittäin tärkeää, että kansallisiin opetussuunnitelmiin sisällytetään verkkonavigointia ja sen riskejä käsitteleviä pakollisia käytännön kursseja, jotka ovat samalla myös osallistavia ja joissa kunnioitetaan yleisesti moninaisuutta ja erityisesti esteettömyyttä. |
| --- | --- |

3.6

On erittäin tärkeää, että kansallisiin opetussuunnitelmiin sisällytetään verkkonavigointia ja sen riskejä käsitteleviä pakollisia käytännön kursseja, jotka ovat samalla myös osallistavia ja joissa kunnioitetaan yleisesti moninaisuutta ja erityisesti esteettömyyttä.

| 3.7 | ETSK kannattaa komission aikomusta järjestää medialukutaitokampanjoita lapsille ja heidän laillisille edustajilleen edellä mainittujen verkostojen ja mielipidevaikuttajien välityksellä. Komitea kannustaa ulottamaan ne muihinkin järjestäytyneisiin kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin niiden vaikutuksen tehostamiseksi ja luovien ratkaisujen kehittämiseksi, sillä näillä organisaatioilla on joissakin jäsenvaltioissa pitkä käytännön kokemus etulinjan työstä. ETSK katsoo, että koulutuksella on ratkaisevan tärkeä rooli tässä yhteydessä, sillä se on ase verkkovälitteisen lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan torjunnassa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK tukee komission tapaan lapsille annettavaa aktiivista roolia heitä koskevassa strategisessa keskustelussa ja heidän kokoontumis- ja yhdistymisvapauttaan sosiaalisilla verkkoalustoilla ja kannustaa ottamaan lapset mukaan digitaalistrategian kehittämiseen. Komitea kannattaakin EU:n uutta lasten osallistumisfoorumia ja vaatii, että lasten mielipiteitä myös noudatetaan eikä vain kuulla. |
| --- | --- |

3.8

4.   Asetusehdotuksen mukaiset seuraamukset

| 4.1 | Laittoman sisällön havaitseminen on tähän asti ollut säilytyspalvelun tarjoajille ja henkilöiden välisten viestintäpalvelujen tarjoajille vapaaehtoista. Komissio myöntää epäsuorasti itsesääntelyn epäonnistumisen ja ehdottaa niiden velvoittamista toimimaan seuraamuksen uhalla, joka määrättäisiin kansallisten viranomaisten käynnistämän tutkintamenettelyn jälkeen. Käytännössä tämä merkitsee sitä, että palveluntarjoajat ja säilytysalustat joutuvat analysoimaan ensi kädeltä (prima facie) kaiken palvelimilla liikkuvan sisällön. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK ymmärtää, että komission tavoitteena ei ole viedä kansalaisilta kirjesalaisuutta, mutta pitää huolestuttavana yksityisyyttä loukkaavan teknologian mahdollisesti epäasianmukaista käyttöä, sillä jos sitä ei ole suunniteltu ja säännelty riittävän hyvin, yksityisyyden suoja voi olla vaarassa. Tavoitteita on kaksi: estää lapsiin kohdistuva seksuaaliväkivalta teknologian avulla ja välttää viestien kattava valvonta yksityisten operaattorien toimesta algoritmien avulla. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK katsoo, että algoritmien kehittämis-, testaus- ja käyttötapoja on säänneltävä ja on vaadittava, että toimijat kehittävät tarkoituksenmukaisen ja tehokkaan algoritmihallinnon välineidensä asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi. Komitea pitää tarpeellisena, että käytetään selittäviä laskentamenetelmiä välineiden ymmärtämiseksi paremmin ja vinoumien ja toimintahäiriöiden tuomiseksi esiin, jotta virheet voidaan korjata ennen kuin käyttäjät kärsivät niistä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK toteaa, että ehdotuksessa kaavaillaan koordinoituja tutkimuksia kansallisen tuomioistuimen valvonnassa, mutta kehottaa komissiota parantamaan mekanismia yksilönvapauksien turvaamiseksi. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK painottaa tasapainoisen lähestymistavan tärkeyttä, sillä suunniteltu järjestelmä perustuu viestien, kuvien ja videoiden analysointiin mahdollisen lapsiin kohdistuvan hyväksikäytön havaitsemiseksi ja ”varmoissa” tapauksissa asian siirtämiseksi toimivaltaisille viranomaisille. Varoitusmekanismin on perustuttava kaavailtujen toimenpiteiden välttämättömyyteen, tehokkuuteen, oikeasuhtaisuuteen ja tasapainoisuuteen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Komitea muistuttaa, että EU:n tuomioistuin linjasi asiassa Schrems I (14), että lainsäädännöllä, jonka nojalla viranomaiset pääsevät yleisesti sähköisen viestinnän sisältöön, loukataan perusoikeuskirjassa vahvistetun yksityiselämän kunnioitusta koskevan perusoikeuden keskeistä sisältöä. Palvelimelle tallennetun sisällön digitointi, johon liittyy kaiken palvelimen kautta kulkevan viestinnän analysointi, herättää siksi epäilyksiä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Jäljittämisvastuu kuuluu alustoille ja sosiaaliselle medialle, joita voidaan siten pyytää jäljittämään lasten hyväksikäyttöön liittyvää materiaalia, tai muutoin niille voidaan määrätä sakko, joka on 6 prosenttia niiden kokonaisliikevaihdosta. Niiden täytyisi havaita tietynlainen kielenkäyttö hyödyntämällä tekoälyä, jotta voidaan estää viestit, joissa aikuiset houkuttelevat lapsia seksuaalisessa tarkoituksessa (grooming). Skannausalgoritmien asianmukainen käyttö on siis välttämätöntä, jotta vältetään perusteettomiin syytöksiin johtavat virheet, sillä algoritmit eivät ole erehtymättömiä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Komissio aikoo myös velvoittaa alustat arvioimaan riskin siitä, että niiden palveluja käytetään lapsipornografisen kuvaston levittämiseen tai lapsen houkutteluun seksuaalisiin tarkoituksiin, ja helpottaa kattavien EU:n käytännesääntöjen laatimista ”ikätasolle sopivasta suunnittelusta” (15), mutta tähän liittyvät yleiset edellytykset eivät vakuuta ETSK:ta. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Komissio täsmentää, että jäsenvaltioiden tulee nimetä riippumaton viranomainen valvomaan, että alustat täyttävät velvollisuutensa. Tällä viranomaisella on valtuudet pyytää tarvittaessa tuomioistuinta tai riippumatonta hallintoviranomaista antamaan tunnistamismääräys, joka on ajallisesti rajattu ja joka on kohdennettu tiettyyn sisältöön tietyssä palvelussa, ja pyytää asianomaista yritystä etsimään mahdollista lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa todistavaa kuvamateriaalia tai materiaalia, joka liittyy lapsen houkutteluun seksuaalisiin tarkoituksiin (ns. grooming). |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Jos nämä riippumattomat viranomaiset katsovat tietyn palvelun aiheuttavan liian suuria riskejä lapsille, ne voivat pyytää säilytyspalvelujen tai henkilöiden välisten viestintäpalvelujen tarjoajia digitoimaan palvelun sisällön ja viestinvaihdon tietyltä ajalta. ETSK pitäisi parempana, että tämän järjestelyn soveltamista valvoo tosiasiallisesti ja etukäteen kansallinen tuomioistuin yksilönvapauksien valvojana, ja katsoo, ettei tällaisen määräyksen yhteensopivuudesta perusoikeuskirjan kanssa ole varmuutta. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Jos ehdotus hyväksyttäisiin sellaisenaan, asetus velvoittaisi teknologiayritykset seuraamaan alustojaan lapsiin kohdistuvan hyväksikäytön havaitsemiseksi algoritmien avulla. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Vaikka tarkoitus onkin kannatettava, ETSK katsoo, että vaarana on verkkovälitteisen yksityisen kirjeenvaihdon kunnioittamisen, yksityisyyden suojan ja henkilötietojen suojan loukkaaminen ja että on tehtävä kaikki mahdollinen tämän välttämiseksi. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK katsoo, että kaikkien ihmisten edut on turvattava, sillä osa näistä on perustuslaillisia oikeuksia, kuten kirjesalaisuus ja yksityisyyden suoja (16). |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Komitea korostaa, että säilytys- ja viestintäpalveluille asetettu yleinen analysointivelvoite on riski kaikille kirjesalaisuuden säilyttämiseen tarkoitetuille menetelmille, kuten päästä päähän -salaukselle. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Komissio toteaa itsekin, että sellaisten viestien etsiminen, joissa aikuiset houkuttelevat lapsia seksuaalisessa tarkoituksessa (grooming), on ”yleensä käyttäjien kannalta eniten yksityisyyttä loukkaava prosessi”, koska se edellyttää ”henkilöiden välisessä viestinnässä esiintyvien tekstien automaattista skannausta”. |
| --- | --- |

4.15

5.   Uuden eurooppalaisen viraston perustaminen

| 5.1 | Asetusehdotuksessa kaavaillaan riippumattoman eurooppalaisen viraston perustamista Haagiin Europolin yhteyteen. Sen määrärahat olisivat 26 miljoonaa euroa, ja sen tehtävänä olisi analysoida laittomasta materiaalista tehdyt ilmoitukset, koordinoida digitaalisten indikaattorien ja laittoman materiaalin tietokantoja ja auttaa yrityksiä löytämään luotettavaa teknologiaa.
  Se toimisi myös välikätenä teknologiayritysten, poliisivoimien ja uhrien välillä. |
| --- | --- |

5.1

Se toimisi myös välikätenä teknologiayritysten, poliisivoimien ja uhrien välillä.

| 5.2 | ETSK kannattaa viraston tehtävien jakamista kahteen keskeiseen osaan: operatiiviseen puoleen ja tutkimus- ja analysointipuoleen, sillä verkkovälitteisen lapsipornografian ja pedofilian torjunnan tärkeys edellyttää toimien ja analyysien koordinointia. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Operatiivinen puoli on ratkaisevan tärkeä ja oikeuttaa tiiviin yhteistyön tehokkuutensa jo osoittaneen Europolin kanssa. Se on perusteltu lapsiin verkossa kohdistuvien seksuaalirikosten eurooppalaisen ja kansainvälisen ulottuvuuden vuoksi. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK kannattaisi Eurojustin osallistumista toimintaan komission hahmottelemassa rakenteessa, sillä koordinoitujen tutkimusten rinnalla tarvitaan koordinoitua oikeudellista tutkintaa. |
| --- | --- |

5.4

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 209 final.

1

(2)  COM(2022) 212 final.

2

(3)  La constitutionnalisation du droit au respect de la vie privée (yksityisyyden suojan perustuslaillinen asema).

3

(4)  COM(2022) 209 final — 2022/0155 (COD).

4

(5)  COM(2022) 212 final.

5

(6)  EUVL C 232, 16.6.2021, s. 2.

6

(7)  EUVL L 223, 22.6.2021, s. 14.

7

(8)  https://europa.eu/!XXv6kx.

8

(9)  Lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 12 artikla.

9

(10)  EU Kids Online.

10

(11)  COM(2020) 624 final.

11

(12)  https://europa.eu/!Jh78ux.

12

(13)  Children with disabilities.

13

(14)  Asia C-362/14, kohta 94.

14

(15)  COM(2022) 212 final.

15

(16)  La constitutionnalisation du droit au respect de la vie privée (yksityisyyden suojan perustuslaillinen asema).

16

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/139 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/139

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2011/83/EU muuttamisesta rahoituspalveluja koskevien etäsopimusten osalta ja direktiivin 2002/65/EY kumoamisesta”

(COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD))

(2022/C 486/19)

| Esittelijä: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 18.5.2022
  Euroopan unionin neuvosto, 23.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 8.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 229/0/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 18.5.2022

Euroopan unionin neuvosto, 23.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

8.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

229/0/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen muuttaa direktiiviä 2011/83/EU rahoituspalveluja koskevien etäsopimusten osalta ja kumota direktiivi 2001/65/EY. Yhteiskunnan ja sen toimintamallien kehittyminen, nousussa olevat uudet tekniset ratkaisut sekä rahoituspalvelujen vapaan liikkuvuuden ja kuluttajansuojasääntöjen turvaamiseen tähtäävä sisämarkkinoiden vahvistaminen edellyttävät sitä. Covid-19-kriisi pani EU:n selviytymiskyvyn valtavalle koetukselle ja synnytti uusia kehityssuuntia ja ideoita, joihin on tartuttava. ETSK kannattaa ehdotusta myös tästä näkökulmasta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Vaikka ETSK kannattaa ehdotusta, se korostaa tarvetta investoida ihmisten digilukutaitoon ja finanssiosaamiseen, jotta kuluttajat ymmärtäisivät oikein rahoituspalveluja koskeviin etäsopimuksiin liittyvät oikeutensa ja velvollisuutensa, erityisesti oikeuden peruuttaa sopimus ja oikeuden saada enemmän tietoa ennen sopimuksen tekoa. Jäsenvaltioiden on panostettava strategiseen viestintäohjelmaan sisämarkkinoiden tarjoamien mahdollisuuksien edistämiseksi kuluttajien perusoikeudet huomioon ottaen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK toteaa, että digikokemuksen ja perinteisissä liiketiloissa asioinnista saadun kokemuksen tasapainoinen huomioiminen on ratkaisevan tärkeää. Komitea suhtautuu myönteisesti teknologisen innovoinnin aikaansaamaan edistykseen mutta korostaa myös, että ihmiskontaktit ovat edelleen olennaisen tärkeitä, kun on kyse selvennysten antamisesta ja tietosuojasta. Digitalisaatio ja nykyaikaistaminen ovat erittäin tärkeitä kansalaisten hyvinvoinnin parantamisen kannalta, mutta ETSK toteaa myös, että jäsenvaltioiden ja jopa alueiden välillä on edelleen monia eroja. Osa niistä vaatii useiden ”fyysisten” infrastruktuurien säilyttämistä paikallisyhteisön tukemiseksi. ETSK katsoo, että paikallisviranomaisten osallistaminen rahoitusalan yritysten päätöksentekoprosesseihin, erityisesti kun on kyse maaseutualueiden fyysisestä infrastruktuurista, voisi auttaa tukemaan paikallisyhteisöjä. Komitea kehottaa takaamaan oikeuden pyytää ihmisen väliintuloa, kun rahoituspalveluja tarjotaan etäyhteyden välityksellä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK ja komiteassa edustettuina olevat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot uskovat sisämarkkinoiden potentiaaliin Eurooppa-hankkeen vahvistamisen välineenä. Luottamuksen lisääminen rahoitusjärjestelmiämme kohtaan on perusperiaate, joka tukee yhteiskuntaa kuluttajien rahoituspalvelujen alalla. ETSK kiinnittää tässä yhteydessä lisäksi huomiota tarpeeseen investoida johdonmukaisesti kyberturvallisuuteen. Kansalaisten on oltava tietoisia etäsopimusten tekemiseen liittyvistä riskeistä. Vielä tärkeämpää on kuitenkin, että he voivat luottaa järjestelmään, jotta voidaan edistää sisämarkkinoita ja rahoituspalvelujen vapaata liikkuvuutta, joista on tulossa yhä tärkeämpiä erityisesti covid-19-tilanteen jälkeen ja sähköisen kaupankäynnin ja digitaalisten palvelujen kehittymisen myötä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK muistuttaa komissiota tarpeesta yhdenmukaistaa nyt esitetty ehdotus kuluttajien oikeuksia koskevan direktiivin (”kuluttajanoikeusdirektiivi”) kanssa. Kuluttajanoikeusdirektiiviin liittyen on saavutettu lukuisia edistysaskelia, ja uusi kuluttaja-asioiden toimintaohjelma (1) on käynnistetty. Nyt kun käsitellään etäyhteyden välityksellä tarjottavia rahoituspalveluja koskevaa asiakokonaisuutta, on siis erinomainen tilaisuus vahvistaa kuluttajien oikeuksien kunnioittamista ja lisätä yritysten investointeja tällä alalla. ETSK kehottaa ottamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan asian käsittelyyn, jotta voidaan paremmin valmistautua direktiivin tulevaan täytäntöönpanoon ja valvoa sitä. Tämä on hyvä esimerkki aihealueesta, jolla kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat tukea ja edistää toimintaympäristön parantamista ja auttaa varmistamaan myönteisen lähestymistavan. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Tekoälypohjaiset mekanismit voivat tarjota turvallisen ja luotettavan ympäristön tämän direktiiviehdotuksen toteuttamiselle. ETSK ymmärtää innovoinnin voiman yhteiskunnassa ja kannattaa kaikkien mahdollisten keinojen hyödyntämistä turvallisen ja nykyaikaisen kokemuksen tarjoamiseksi kuluttajille ja yrityksille tällä nimenomaisella alalla. Komitea on tehnyt näihin kysymyksiin liittyvää työtä ja suosittaa painokkaasti, että tekoälyä käytetään sellaisten parempien ja yhdentyneempien sisämarkkinoiden rakentamiseen, jotka tukevat kansalaisia ja takaavat rahoitusjärjestelmän turvallisen toiminnan (2). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että sisämarkkinoiden tavoitteet ja periaatteet huomioon ottaen EU pystyy luomaan rahoituspalvelujen etätarjonnan sääntelyyn liittyviä hyviä käytäntöjä. Tarkasteltavana olevassa ehdotuksessa käsitellään yrityksiä ja kuluttajia koskevia toimenpiteitä, mutta ETSK korostaa tarvetta selkeyttää tilannetta EU:n ulkopuolelle sijoittautuneiden yritysten toiminnan osalta, sillä se voi vaikuttaa unionin kansalaisiin. Komitean mielestä myös yhdenmukaistamisen tarpeeseen on kiinnitettävä huomiota ja sitä on kunnioitettava. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa toteuttamaan prosessina varovaisuutta vaativan rahoituspalvelujen etätarjonnan mainostamissääntöihin ja -normeihin liittyviä toimia. Näiden palvelujen mainontaa koskevat säännöt on erittäin tärkeää yhdenmukaistaa, jotta vältetään epäreilu kilpailu eikä järjestelmä vaarannu. Jos viesti on vahva, tulokset oletettavasti hyödyttävät yrityksiä ja kansalaisia ja vaikuttavat myönteisesti kuluttajien käyttäytymiseen, myös kestävyyden osalta. ETSK korostaa myös, että kuluttajajärjestöt on otettava mukaan, jotta yritysten ja kansalaisten välistä vuoropuhelua voidaan parantaa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo niin ikään, että parempien tulosten saavuttamiseksi on ratkaisevan tärkeää investoida infrastruktuuriin, jotta direktiivi voidaan panna paremmin täytäntöön ja siinä noudatetuista periaatteista saadaan toden teolla etua. Palvelujen ja niiden läpinäkyvyyden parantaminen voi epäilemättä hyödyttää kansalaisia, mutta he tarvitsevat tämän ohella 5G-yhteyksiä, täysin kattavaa verkkoa ja mahdollisuutta käyttää muita infrastruktuureja kaikilla alueilla, mikä ei toteudu läheskään kaikkialla. ETSK kehottaa parantamaan ja tehostamaan elpymis- ja palautumisvälineen rahoitusresurssien hyödyntämistä kyseisten investointien edistämiseksi ja sen varmistamiseksi, ettei ketään jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

1.9

2.   Yleistä

| 2.1 | Kuluttajille tarkoitettujen rahoituspalvelujen etämyynnistä annetulla direktiivillä 2002/65/EY pyritään varmistamaan yhtäältä rahoituspalvelujen vapaa liikkuvuus sisämarkkinoilla yhdenmukaistamalla tietyt alaa koskevat kuluttajansuojasäännöt ja toisaalta korkeatasoinen kuluttajansuoja. On huomionarvoista, että viime aikoina on jo annettu useita direktiivejä ja asetuksia, joissa säädetään korkeasta kuluttajansuojan tasosta. Uutta direktiiviä koskevan ehdotuksen ansiona on, että se tarjoaa turvaverkon silloin, kun tällainen suoja puuttuu tai saattaa puuttua. Sikäli kuin kuluttajille tarkoitetun rahoituspalvelun osalta ei ole annettu EU:n tuotekohtaista lainsäädäntöä tai EU:n horisontaalisia sääntöjä, direktiiviä sovelletaan laaja-alaisesti kaikkiin nykyisiin tai tuleviin pankki-, luotto-, vakuutus-, yksilöllisiin eläkejärjestely-, sijoitus- tai maksupalveluihin, joista on sovittu etäviestintävälineellä (eli ilman, että elinkeinonharjoittaja ja kuluttaja ovat samaan aikaan paikalla). Direktiivissä säädetään, mitä tietoja kuluttajalle on annettava ennen etäsopimuksen tekemistä (”ennen sopimuksen tekoa annettavat tiedot”), myönnetään kuluttajalle peruuttamisoikeus tiettyjen rahoituspalvelujen osalta ja vahvistetaan säännöt sellaisista palveluista, joita ei ole tilattu, ja yhteydenotoista, joita ei ole pyydetty. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kuluttajille tarkoitettujen rahoituspalvelujen etämyynti on muuttunut nopeasti 20 viime vuoden aikana. Rahoituspalvelujen tarjoajat ja kuluttajat ovat luopuneet telekopiolaitteista, ja alalle on tullut uusia toimijoita, kuten rahoitusteknologia-alan yrityksiä, uusine liiketoimintamalleineen ja jakelukanavineen, joihin kuuluvat esimerkiksi rahoituspalvelujen myynti verkossa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komission ehdotuksen tarkoituksena on yksinkertaistaa ja nykyaikaistaa lainsäädäntökehystä kumoamalla nykyinen kuluttajille tarkoitettujen rahoituspalvelujen etämyyntiä koskeva direktiivi ja sisällyttämällä rahoituspalveluista tehtäviä etäsopimuksia koskevat kuluttajan oikeuksien kannalta olennaiset näkökohdat laaja-alaisesti sovellettavan kuluttajanoikeusdirektiivin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Lainsäädännön yleinen tavoite säilyy muuttumattomana: tavoitteena on edelleen edistää rahoituspalvelujen tarjontaa sisämarkkinoilla ja varmistaa samalla kuluttajansuojan korkea taso. Tämä tavoite saavutetaan viidellä eri tavalla:






  — | Täysi yhdenmukaistaminen: kaikkia rahoituspalvelujen tarjoajia koskevat samankaltaiset säännöt, ja kuluttajille taataan samat oikeudet kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. |
| --- | --- | --- |

2.4

—

Täysi yhdenmukaistaminen: kaikkia rahoituspalvelujen tarjoajia koskevat samankaltaiset säännöt, ja kuluttajille taataan samat oikeudet kaikissa EU:n jäsenvaltioissa.

| — | Ennen sopimuksen tekoa annettavat tiedot: Kun keskeiset tiedot annetaan oikea-aikaisesti selkeällä ja ymmärrettävällä tavalla joko sähköisesti tai paperilla, varmistetaan tarvittava läpinäkyvyys ja vahvistetaan kuluttajien asemaa. Tältä osin ehdotuksen tavoitteena on säännellä, mitä, miten ja milloin ennen sopimuksen tekoa annettavia tietoja on annettava. |
| --- | --- |

—

Ennen sopimuksen tekoa annettavat tiedot: Kun keskeiset tiedot annetaan oikea-aikaisesti selkeällä ja ymmärrettävällä tavalla joko sähköisesti tai paperilla, varmistetaan tarvittava läpinäkyvyys ja vahvistetaan kuluttajien asemaa. Tältä osin ehdotuksen tavoitteena on säännellä, mitä, miten ja milloin ennen sopimuksen tekoa annettavia tietoja on annettava.

| — | Peruuttamisoikeus: se on kuluttajan perusoikeus ja erityisen tärkeä rahoituspalvelualalla, sillä tietyt tuotteet ja palvelut ovat monimutkaisia ja niitä voi olla vaikea ymmärtää. |
| --- | --- |

—

Peruuttamisoikeus: se on kuluttajan perusoikeus ja erityisen tärkeä rahoituspalvelualalla, sillä tietyt tuotteet ja palvelut ovat monimutkaisia ja niitä voi olla vaikea ymmärtää.

| — | Oikeudenmukaisuus verkossa: rahoituspalvelusopimukset tehdään yhä useammin sähköisesti, minkä johdosta ehdotuksessa vahvistetaan kuluttajansuojan korkean tason varmistamiseksi erityissäännöt, joiden tarkoituksena on suojella kuluttajia heidän tehdessään rahoituspalvelusopimuksia sähköisesti. |
| --- | --- |

—

Oikeudenmukaisuus verkossa: rahoituspalvelusopimukset tehdään yhä useammin sähköisesti, minkä johdosta ehdotuksessa vahvistetaan kuluttajansuojan korkean tason varmistamiseksi erityissäännöt, joiden tarkoituksena on suojella kuluttajia heidän tehdessään rahoituspalvelusopimuksia sähköisesti.

| — | Täytäntöönpanon valvonta: ehdotuksessa laajennetaan nykyisin sovellettavat kuluttajanoikeusdirektiivin 2011/83/EU täytäntöönpanoa ja seuraamuksia koskevat säännöt koskemaan myös rahoituspalveluista tehtäviä etäsopimuksia. |
| --- | --- |

—

Täytäntöönpanon valvonta: ehdotuksessa laajennetaan nykyisin sovellettavat kuluttajanoikeusdirektiivin 2011/83/EU täytäntöönpanoa ja seuraamuksia koskevat säännöt koskemaan myös rahoituspalveluista tehtäviä etäsopimuksia.

3.   Rahoituspalvelut ja sisämarkkinat

| 3.1 | ETSK katsoo, että koko EU:lla on vakavia haasteita covid-19-kriisin seurauksena, Venäjän jatkaessa hyökkäystään Ukrainassa ja rahoituskriisin uhatessa. Kuluttajien luottamus on tosiasiallisesti horjunut. Toimia vaatii lisäksi kotitalouksien huomattava velkaantuneisuus, jota ei ole pystytty vielä läheskään ratkaisemaan. Tämä on otettava huomioon kaikissa rahoitusalan politiikkaan liittyvissä toimenpiteissä. Kuluttajien usko järjestelmään on välttämättömyys ja ratkaisevan tärkeää luottamuksen rakentamiseksi ja Euroopan talouksien ja yhteiskunnan elpymisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK on samaa mieltä yhdenmukaistamisen tarpeesta. Harmonisoimalla ei saa kuitenkaan heikentää kansalaisten asemaa tai aiheuttaa heille haittaa. On ymmärrettävä, että kaikki kansalaiset eivät etene digitalisaatiossa samaan tahtiin, ja otettava prosessissa jokainen ihminen huomioon. ETSK katsoo, että finanssiosaamiseen investoimisen olisi oltava ehdotukseen tiiviisti liittyvä painopiste. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | On tärkeää varmistaa, että tietosuoja on prosessissa keskeisellä sijalla. EU:n kansalaisten on tunnettava riittävää luottamusta tietojen jakamiseen oikeudellisia ja kuluttajien oikeuksia koskevia tarkoituksia varten, ja tämä voidaan saavuttaa vain, kun järjestelmä on vahva ja luotettava. Tietosuoja kuuluu nykyään kansalaisia eniten huolettaviin kysymyksiin, ja kyberturvallisuus on avainasemassa pyrittäessä edistämään rahoituspalvelujen etätarjontaan liittyvää viestintää. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | On olennaisen tärkeää varmistaa, että nyt esitetty ehdotus on yhdenmukainen kuluttajanoikeusdirektiivin kanssa. On myös ratkaisevan tärkeää varmistaa, että uuden kuluttaja-asioiden toimintaohjelman (3) periaatteet ovat ehdotetun toimintamallin ytimessä. ETSK uskoo, että järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta ja työmarkkinaosapuolet voivat antaa prosessiin myönteisen panoksen ennen kaikkea auttamalla kansalaisia puolustamaan oikeuksiaan mutta myös luomalla hyvän ilmapiirin, jossa yritykset voivat kilpailla ja luoda parempia ja selkeämpiä palveluja kuluttajille. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tekoälypohjaiset mekanismit ovat keskeisiä ehdotuksen kannalta. Ne voisivat helpottaa kuluttajien toimintaa sujuvoittamalla prosesseja ja niihin liittyvien vaatimusten noudattamista erityisesti sellaisten kansalaisten osalta, jotka ovat heikommin valmistautuneita tai joilla on vähemmän digiosaamista. ETSK kehottaa selventämään ja hyödyntämään tällaisia välineitä tulevan täytäntöönpanoprosessin paremman onnistumisen takaamiseksi. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK kannattaa tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamista tällä alalla, jotta jokainen toimija (yritys) voi tarjota kansalaisille luotettavia palveluja. Onkin olennaisen tärkeää panostaa avoimuuteen ja selkeään viestintään, jotta kilpailu Euroopan ulkopuolisten tahojen kanssa ei olisi epäreilua ja jotta direktiiviehdotuksessa ennakoidut myönteiset vaikutukset eivät vesittyisi. |
| --- | --- |

3.6

4.   Vaikutukset kuluttajiin ja yrityksiin – verkossa ja sen ulkopuolella tapahtuva toiminta

| 4.1 | Digitalisaatio on tarpeen kilpailukyvyn kohentamiseksi ja ihmisten elämän helpottamiseksi. ETSK:n mielestä on olennaisen tärkeää varmistaa, että kaikilla on oikeanlaiset toimintaedellytykset ja sama tietämystaso. Todellisuus on kuitenkin kaukana tästä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK peräänkuuluttaa ”älykästä digitalisaatiota”, jossa teknologia palvelee kansalaisia, helpottaa viestintää ja edistää ihmisten hyvinvointia. Digitalisaatio ei kuitenkaan ole itsessään ratkaisu kaikkiin ongelmiin, vaan se on sovitettava yhteen muiden painopisteiden kanssa. Ihmisten taito käyttää teknologiaa on edelleen hyvin eritasoista eri puolilla EU:ta, ja investointeja on tehtävä pitäen tämä mielessä. ETSK muistuttaa komissiota myös siitä, että tärkeää on paitsi teknologian käyttö myös oikeus olla tavoittamattomissa. Tämä on otettava huomioon päätöksiä tehtäessä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Rahoitusalan yritysten on varmistettava, että markkinoilla ymmärretään hyvin kaikki muutokset. Viestintä onkin olennaisen tärkeää tulosten saavuttamiseksi ja muutosprosessin ohjaamiseksi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK kannattaa horjumatta teknologiaa ja innovointia, jotka voivat parantaa kuluttajakokemusta ja helpottaa kansalaisten elämää. Kuluttajakäyttäytymisen kehittyminen tarjoaa mahdollisuuden myönteiseen muutokseen ja tilaisuuden edistää rahoituspalveluja koskeviin etäsopimuksiin liittyvän toiminnan häiriönsietokykyä ja kestävyyttä. ETSK katsoo, että mainontaa koskevien sääntöjen on oltava selkeitä ja yhdenmukaisia muiden sellaisten asiaan liittyvien toimien kanssa, jotka voivat vaikuttaa kuluttajiin. Kuluttajien oikeudet ja velvollisuudet on turvattava. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK katsoo, että ehdotus on Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukainen ja näin ollen suhteellisuusperiaatteen mukainen yrityksille ja kuluttajille tällä alalla määrättyjen seuraamusten osalta. Komitea pitää tätä erittäin myönteisenä seikkana, jota on syytä korostaa. ETSK pitää perusperiaatteena, että seuraamusten tulee vastata ankaruudeltaan rikoksen vakavuutta. Tässä tapauksessa kyse on direktiiviehdotuksessa määriteltyjen kuluttajansuojasääntöjen rikkomisesta. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK:n mielestä on ensiarvoisen tärkeää varmistaa, että oikeutta pyytää rahoituspalveluja koskeviin etäsopimuksiin liittyen apua ihmiseltä tarkastellaan tasapainoisesti. Suuri osa väestöstä tarvitsee edelleen tällaista apua, ja pankkien ja rahoituslaitosten on oltava tietoisia näistä rajoituksista. Niiden on otettava asia huomioon päättäessään investoinneista ja tiettyjen ”fyysisten” palvelujen ylläpitämisestä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK katsoo, että pankkien ja ylipäätään kaikkien rahoituslaitosten on investoitava koulutusjärjestelmiin työntekijöiden auttamiseksi asiakastuen tarjoamisessa. Etäyhteyden välityksellä tarjottavat rahoituspalvelut ovat erittäin tärkeitä, mutta niin on myös henkilöstö, joka tarjoaa tukea niiden yhteydessä. Työntekijöillä on oltava tarvittavat taidot ja koulutus, jotta he voivat opastaa asiakkaita. Myös silloin, kun palvelujen tukena käytetään tekoälyä, tarvitaan ihmiskontaktia, jotta vuorovaikutus asiakkaiden kanssa toimisi sujuvammin. |
| --- | --- |

4.7

5.   Vaikutustenarviointi – kansalaisyhteiskunnan rooli

| 5.1 | ETSK kiinnittää jälleen kerran komission ja jäsenvaltioiden huomion siihen, että työmarkkinaosapuolet ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on tarkoituksenmukaista osallistaa direktiivistä tiedottamiseen ja sen täytäntöönpanoon. Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat tietämyksensä ja erityisesti ruohonjuuritason läsnäolonsa ansiosta auttaa varmistamaan oikeanlaisen viestinnän esimerkiksi sellaisten yhteiskunnan jäsenten tavoittamiseksi, jotka asuvat maaseudulla tai joiden on hankalaa käyttää joukkotiedotuskanavia. ETSK:ssa edustettuina olevat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat tukea ehdotuksen asianmukaista täytäntöönpanoa parempien tulosten saavuttamiseksi ja kansalaisten tehokkaammaksi osallistamiseksi prosessiin. |
| --- | --- |

5.1

6.   Rahoituspalvelut ja elpymis- ja palautumistukiväline – tarvittavat toimet

| 6.1 | Elpymis- ja palautumistukiväline on EU:n elpymissuunnitelman (Next Generation EU) pääpilari. Siitä annetaan jäsenvaltioille taloudellista tukea covid-19-pandemian taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten lievittämiseksi ja sen edistämiseksi, että Euroopan talous kestäisi tulevaisuudessa paremmin häiriöitä. Mitä tulee järjestelmän parantamiseen, ETSK katsoo myös, että jäsenvaltiot voisivat hyödyntää tätä mekanismia asianmukaisesti ihmisten elämän helpottamiseksi rahoituspalvelujen alalla. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Kuluttajavalistuksen ja kuluttajansuojan edistämiseksi on erittäin tärkeää investoida digilukutaitoon ja finanssiosaamiseen. Kuluttajien digitaalisten ja taloudellisten valmiuksien kehittäminen on olennaisen tärkeää digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien toimivien markkinoiden kehittäminen ja kuluttajansuojan parantaminen. ETSK ymmärtää tietosuojan arvon ja kannattaa kuluttajien oikeutta saada täydet takeet tästä suojasta. Komitea on vakuuttunut siitä, että rahoitustuotteiden etämyynti voi kehittyä tasapainoisesti vain, jos jäsenvaltiot osoittavat riittävästi resursseja näiden haasteiden käsittelyyn ja rahoituspalvelujen verkkokauppaan tunnetun luottamuksen edistämiseen ja jos ne mittaavat tällä alalla saavutettua edistystä ja raportoivat siitä komissiolle, joka sitten arvioi tuloksia ja suosittelee parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

6.2

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 45.

1

(2)  EUVL C 517, 22.12.2021, s. 61.

2

(3)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 45.

3

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/144 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/144

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 ja asetuksen (EU) 2021/1060 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse lisäjoustosta, jolla puututaan Venäjän federaation sotilaallisen hyökkäyksen seurauksiin – joustavaa apua alueille koskevat FAST-CARE-toimenpiteet”

(COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD))

(2022/C 486/20)

| Esittelijä: | Elena-Alexandra CALISTRU |
| --- | --- |

Esittelijä:

Elena-Alexandra CALISTRU

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 4.7.2022
  Euroopan unionin neuvosto, 15.7.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 177 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 189/0/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 4.7.2022

Euroopan unionin neuvosto, 15.7.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 177 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

9.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

189/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Esittäessään ehdotuksen FAST-CARE-toimenpiteistä komissio on toteuttanut kipeästi kaivattuja lisätoimia auttaakseen jäsenvaltioita, paikallisviranomaisia ja kansalaisyhteiskunnan kumppaneita puuttumaan Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen seurauksiin. ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti tähän uuteen kattavaan pakettiin, jolla laajennetaan Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa jo annettavaa tukea tarjoamalla lisää tukea ja joustoa koheesiopolitiikan rahoituksessa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK toteaa myös, että 24. helmikuuta alkaneen hyökkäyksen suorat ja välilliset vaikutukset ovat johtaneet kaikkiin, mutta erityisesti EU:n rajoilla sijaitseviin jäsenvaltioihin saapuvien pakolaisten määrän jatkuvaan kasvuun, minkä vuoksi lisätoimet ovat tarpeen. Nykyinen tilanne on ennennäkemätön ja edellyttää kaikkien mahdollisten tilanteeseen mukautettujen toimenpiteiden soveltamista näissä erityisolosuhteissa. ETSK katsoo, että FAST-CARE-toimenpiteillä voidaan vastata tilanteeseen tarjoamalla lisärahoitusta Venäjän sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikehaasteisiin mutta myös auttamalla lievittämään hankkeiden täytäntöönpanon viivästymistä, joka johtuu covid-19-pandemian, sodan aiheuttamien korkeiden energiakustannusten ja raaka-aine- ja työvoimapulan yhteisvaikutuksista. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on painottanut jatkuvasti, että käyttöön on otettava välittömiä ja tehokkaita ratkaisuja kaikin mahdollisin keinoin. Jatkuvilla toimilla rahoituksen joustavuuden takaamiseksi olisi varmistettava kauden 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen mukaisten koheesiopolitiikan investointien mahdollisimman tehokas täytäntöönpano ja varmistettava myös kauden 2021–2027 ohjelmien sujuva käynnistyminen. ETSK kannattaa väliaikaista mahdollisuutta 100 prosentin osarahoitukseen EU:n talousarviosta koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanoa varten. Mahdollisuudet lisäsiirtoihin Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ja koheesiorahaston välillä sekä alueluokkien välillä ovat nekin tervetulleita. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK on erittäin tyytyväinen siihen, että komissio tunnustaa paikallisviranomaisille ja paikallisyhteisöissä toimiville kansalaisyhteiskunnan organisaatioille Venäjän sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikehaasteisiin vastaamisesta aiheutuvan suuren rasitteen. ETSK pitää tervetulleena säännöstä, jonka mukaan paikallisviranomaisille, työmarkkinaosapuolille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille olisi varattava vähintään 30 prosenttia kulloinkin kyseessä olevan toimintalinjan tuesta, jotta voidaan varmistaa, että nämä edunsaajat saavat asianmukaisen osuuden määrärahoista, kun otetaan huomioon niiden aktiivinen rooli pakolaisten vastaanottoa ja kotouttamista koskevissa toimissa. Tämä prosenttiosuus saattaa kuitenkin olla liian alhainen niissä maissa, joissa on paljon pakolaisia. Olisikin tutkittava tarkemmin mahdollisuutta nostaa tätä prosenttiosuutta Ukrainan rajanaapureina olevissa maissa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että kansalaisjärjestöillä ja työmarkkinaosapuolilla on ratkaiseva rooli sekä täytäntöönpanosta vastaavina organisaatioina että arvokkaina kumppaneina näiden ohjelmien täytäntöönpanon seurannassa. ETSK on valmis edistämään keskustelua kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten osallistumisesta EU:ssa tai Ukrainassa. Kansalaisyhteiskunta on osoittanut tehokkuutensa välittömien toimien toteuttamisessa sodan alkuvaiheissa, ja kun sillä on riittävät resurssit, se voi toimia vahvana yhdyslinkkinä ruohonjuuritason tarpeiden ja niistä käytävän korkean tason poliittisen pohdinnan välillä. ETSK:n tavoitteena on edistää entisestään syvempää sitoutumista välittömiin toimiin ja parempaa pitkäaikaista osallistumista kotouttamistoimien suunnitteluun sodan jatkuessa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on tyytyväinen komission ehdotukseen vapauttaa jäsenvaltiot velvollisuudesta noudattaa kauden 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen mukaisia temaattisen keskittämisen vaatimuksia ja antaa niille mahdollisuus suunnata varoja uudelleen temaattisten tavoitteiden välillä, kun on kyse saman rahaston samasta toimintalinjasta ja alueluokasta, kun otetaan huomioon tilanteiden nopeat muutokset paikan päällä. ETSK kannattaa myös säännöstä, jonka mukaan tukikelpoisiksi hyväksytään hyökkäyksen alkamispäivästä lähtien sellaiset poikkeukselliset menot, jotka liittyvät jo päätökseen saatettuihin tai kaikilta osin käyttöön otettuihin toimiin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK panee merkille kattavien toimenpiteiden yhdistelmän, jossa otetaan huomioon mikro- ja yksilötason tarpeet (esim. tilapäistä suojelua saavien henkilöiden perustarpeiden ja tuen kattamiseen tarkoitetun vasta käyttöön otetun yksikkökustannuksen korottaminen ja sen soveltamisajan pidentäminen) sekä makro- ja jäsenvaltiotason tarpeet (esim. helpottamalla mahdollisuutta jaksottaa kauden 2014–2020 ohjelmien toimia ohjelmakauden 2021–2027 ohjelmiin, jotta mahdollisuuden piiriin saadaan useampia viivästyksistä kärsiviä toimia, vaikuttamatta kuitenkaan jäsenvaltioiden velvollisuuteen noudattaa temaattista keskittämistä koskevia vaatimuksia ja ilmastorahoitustavoitteita). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Lisäksi on aiheellista panna merkille säännökset, joilla pyritään keventämään jäsenvaltioiden hallinnollista taakkaa, Euroopan komission sitoumukset auttaa edunsaajia ja sidosryhmiä tarjoamalla lisätukea ja -ohjausta esimerkiksi sellaisten hankintasopimusten hallinnoinnissa, joissa kustannukset ylittyvät, sekä muut kuin lainsäädännölliset toimenpiteet ja ohjeet. ETSK kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden, paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa kaikkien mahdollisten tarpeettomien hallinnollisten rasitteiden poistamiseksi ja varmistamaan samalla täyden avoimuuden Ukrainan sodan seurausten lievittämiseen tähtäävien toimenpiteiden kohdentamisessa ja toteuttamisessa. ETSK korostaa tässä yhteydessä myös tarvetta ottaa EU:n ja Ukrainan kansalaisyhteiskunta ja työmarkkinaosapuolet aktiivisemmin mukaan, jotta voidaan varmistaa resurssien tehokas suunnittelu, hallinnointi ja seuranta sekä se, että ne tavoittavat niitä eniten tarvitsevat siellä, missä niitä tarvitaan eniten. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että nykyisen rahoituskehyksen puitteissa olisi toteutettava kaikki mahdolliset toimenpiteet. Komitea kannattaa tässä yhteydessä komission aikomusta muuttaa monivuotista rahoituskehystä koskevaa asetusta siten, että jäljellä olevat kauden 2014–2020 määrärahat optimoidaan ja mahdollistetaan sujuva siirtyminen kauden 2021–2027 ohjelmaan. ETSK on vaatinut aina mahdollisimman suurta joustavuutta (1) kaikilla tasoilla ohjelmien alusta loppuun asti, jotta voidaan varmistaa, että käytettävissä olevat varat hyödynnetään mahdollisimman tehokkaasti. Koska Ukrainan sodan suorat ja välilliset seuraukset kasautuvat, komitea katsoo, että saattaa olla myös tarpeen lisätä uusia innovatiivisia rahoitusvälineitä (2). Yksi mahdollinen ETSK:n jo aiemmin suosittelema ratkaisu on erillinen Euroopan unionin rahasto Ukrainan jälleenrakentamista ja kehittämistä varten täydentämään toimia, joita toteutetaan sodasta kärsimään joutuneiden jäsenvaltioiden tueksi (3). |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa neuvostoa ja Euroopan parlamenttia hyväksymään asetuksen nopeasti, jotta se voidaan antaa mahdollisimman pian. Haasteen mittavuus edellyttää yhteisiä ja nykyistä paremmin koordinoituja toimia etenkin nyt, kun kylmä kausi on alkamassa. |
| --- | --- |

1.10

2.   Yleistä

| 2.1 | Helmikuun 24. päivän jälkeen komissio on esittänyt useita ehdotuksia Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa varmistaakseen, että varat, jotka ovat saatavilla kauden 2014–2020 koheesiopolitiikan ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston (FEAD) ohjelmissa, sekä REACT-EU-välineen määrärahoista maksettavat ennakkomaksut saadaan nopeasti käyttöön, jotta voidaan puuttua Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan aiheutuviin välittömiin seurauksiin ja mahdollistaa samalla se, että jäsenvaltiot pystyvät jatkamaan toimiaan varmistaakseen talouksiensa vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen covid-19-pandemian aiheuttamasta kriisistä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Koska tarpeet lisääntyvät edelleen, Eurooppa-neuvosto, Euroopan parlamentti ja EU:n alueet ovat kuitenkin kehottaneet komissiota esittämään monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa uusia aloitteita, joilla tuetaan jäsenvaltioiden toimia. Nyt tarvitaan tukea kotiseudultaan siirtymään joutuneiden siviilien pitkäaikaisiin tarpeisiin vastaamiseksi. Heitä olisi autettava kotoutumaan, ja heille olisi tarjottava majoitusta ja terveydenhuoltoa sekä mahdollisuus päästä työmarkkinoille ja koulutukseen niin kauan kuin he oleskelevat EU:n jäsenvaltioissa. On syytä panna merkille, että pakolaisten pitkän aikavälin tarpeiden täyttäminen vaikuttaa yhteisöihin, jotka ovat jo kärsineet suuresti covid-19-pandemiasta (esim. rasitus terveydenhuoltojärjestelmille), mutta se aiheuttaa myös uusia ongelmia, joista voidaan mainita politiikkatoimien sukupuolisensitiivisyys (esim. vain harvat lapset on ilmoitettu kouluun, mikä haittaa merkittävästi naisten integroitumista työelämään). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sota on aiheuttanut pullonkauloja toimitusketjuun ja työvoimapulaa. Lisäksi se on kiihdyttänyt perushyödykkeiden, myös energian ja materiaalien, hintojen nousua. Tämä kaikki tulee pandemian seurausten lisäksi, mikä aiheuttaa lisärasitusta julkiselle taloudelle ja viivästyttää investointeja, erityisesti infrastruktuuri-investointeja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | FAST-CARE-paketti tuo kausien 2014–2020 ja 2021–2027 koheesiopolitiikkaa koskevaan lainsäädäntöön useita merkittäviä muutoksia, joilla pyritään nopeuttamaan ja yksinkertaistamaan entisestään jäsenvaltioiden tukea kolmansien maiden kansalaisten integroitumisen edistämiseksi, samalla kun autetaan edelleen alueita elpymään covid-19-pandemiasta. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tuen lisääminen kotiseudultaan siirtymään joutuneita vastaanottaville jäsenvaltioille, paikallisviranomaisille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille on varmistettava seuraavin toimenpitein:






  — | Korotetaan ennakkomaksuja 3,5 miljardilla eurolla vuosina 2022 ja 2023, mikä antaa nopeasti lisää maksuvalmiutta kaikille jäsenvaltioille. |
| --- | --- | --- |

2.5

—

Korotetaan ennakkomaksuja 3,5 miljardilla eurolla vuosina 2022 ja 2023, mikä antaa nopeasti lisää maksuvalmiutta kaikille jäsenvaltioille.

| — | Mahdollisuus EU:n 100 prosentin osarahoitusosuuteen kaudella 2014–2020 laajennetaan nyt kattamaan toimet, joilla edistetään kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomista integroitumista. |
| --- | --- |

—

Mahdollisuus EU:n 100 prosentin osarahoitusosuuteen kaudella 2014–2020 laajennetaan nyt kattamaan toimet, joilla edistetään kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomista integroitumista.

| — | Sama mahdollisuus laajennetaan koskemaan myös kauden 2021–2027 ohjelmia, ja sitä tarkistetaan vuoden 2024 puoliväliin mennessä. |
| --- | --- |

—

Sama mahdollisuus laajennetaan koskemaan myös kauden 2021–2027 ohjelmia, ja sitä tarkistetaan vuoden 2024 puoliväliin mennessä.

| — | Pakolaisten perustarpeiden kattamiseen tarkoitettu, CARE-tukitoimessa 40 euron suuruiseksi vahvistettu yksinkertaistettu yksikkökustannus korotetaan 100 euroon viikossa henkilöä kohden, ja sen voimassaoloaika pidennetään nykyisestä 13 viikosta enintään 26 viikkoon. |
| --- | --- |

—

Pakolaisten perustarpeiden kattamiseen tarkoitettu, CARE-tukitoimessa 40 euron suuruiseksi vahvistettu yksinkertaistettu yksikkökustannus korotetaan 100 euroon viikossa henkilöä kohden, ja sen voimassaoloaika pidennetään nykyisestä 13 viikosta enintään 26 viikkoon.

| — | CARE-tukitoimessa jo mahdollistettua ristiinrahoitusta EAKR:n ja ESR:n välillä laajennetaan. Tämä tarkoittaa sitä, että koheesiorahastosta voidaan nyt ottaa käyttöön varoja myös muuttoliikehaasteiden seurauksiin puuttumiseksi. |
| --- | --- |

—

CARE-tukitoimessa jo mahdollistettua ristiinrahoitusta EAKR:n ja ESR:n välillä laajennetaan. Tämä tarkoittaa sitä, että koheesiorahastosta voidaan nyt ottaa käyttöön varoja myös muuttoliikehaasteiden seurauksiin puuttumiseksi.

| — | Muuttoliikehaasteisiin vastaamiseen liittyvien toimien menot voidaan nyt ilmoittaa takautuvasti korvausta varten, vaikka toimi olisi jo saatettu päätökseen. |
| --- | --- |

—

Muuttoliikehaasteisiin vastaamiseen liittyvien toimien menot voidaan nyt ilmoittaa takautuvasti korvausta varten, vaikka toimi olisi jo saatettu päätökseen.

| 2.6 | Jotta voidaan varmistaa, että investoinnit menevät sinne, missä niitä eniten tarvitaan, FAST-CARE-tukitoimenpiteiden myötä tehdään kaksi merkittävää muutosta:






  — | Vähintään 30 prosenttia joustomahdollisuuksien avulla mobilisoitavista määrärahoista on kohdennettava paikallisviranomaisten ja paikallisyhteisöissä toimivien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden toteuttamiin toimiin, jotta suurimman vastuun kantavat tahot saavat riittävästi tukea. |
| --- | --- | --- |

2.6

—

Vähintään 30 prosenttia joustomahdollisuuksien avulla mobilisoitavista määrärahoista on kohdennettava paikallisviranomaisten ja paikallisyhteisöissä toimivien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden toteuttamiin toimiin, jotta suurimman vastuun kantavat tahot saavat riittävästi tukea.

| — | Ohjelmista voidaan tukea ohjelman maantieteellisen soveltamisalan ulkopuolella mutta kuitenkin tietyn jäsenvaltion sisällä toteutettavia toimia, ottaen huomioon, että pakolaiset liikkuvat usein jäsenvaltioiden sisällä. |
| --- | --- |

—

Ohjelmista voidaan tukea ohjelman maantieteellisen soveltamisalan ulkopuolella mutta kuitenkin tietyn jäsenvaltion sisällä toteutettavia toimia, ottaen huomioon, että pakolaiset liikkuvat usein jäsenvaltioiden sisällä.

| 2.7 | Käytännön tukena täytäntöönpanon viivästymisongelman ratkaisemiseksi yli miljoonan euron hankkeisiin (erityisesti infrastruktuurihankkeisiin), jotka saivat tukea kauden 2014–2020 ohjelmista mutta joita ei saatu ajoissa päätökseen hintojen nousun ja raaka-aine- ja työvoimapulan takia, voidaan myöntää tukea edelleen kauden 2021–2027 ohjelmista, vaikka ne eivät olisi tukikelpoisia kauden 2021–2027 tukikelpoisuussääntöjen nojalla. |
| --- | --- |

2.7

3.   Erityistä

| 3.1 | ETSK antaa tunnustusta Euroopan komission pyrkimyksille luoda mukautettuja ja tehokkaita keinoja antaa taloudellista tukea, jonka avulla voidaan vastata Venäjän sotilaallisen hyökkäyksen seurauksiin, kun hyökkäys ja sen vaikutukset ovat laajentuneet. Jäsenvaltioihin saapuu jatkuvasti suuria määriä Venäjän hyökkäystä pakenevia ihmisiä ja lisäksi julkiselle taloudelle aiheuttavat edelleen haasteita myös covid-19-pandemian seuraukset, etenkin arvoketjujen häiriöt, mikä vie huomiota pois talouden elvyttämisestä ja uhkaa viivästyttää erityisesti infrastruktuuri-investointeja. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK toteaa myös, että koska Ukrainan sodan suorat ja välilliset vaikutukset lisääntyvät edelleen kaikissa jäsenvaltioissa, on erittäin tärkeää huolehtia keinoista vastata muuttoliikehaasteisiin ja markkinahäiriöihin rahoituksen, menettelyjen ja teknisen avun yhdistelmällä ja varmistaa niiden yhteydessä joustavuus, ketteryys ja nopea reagointi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK on täysin samaa mieltä siitä, että rahoitusta on asetettava saataville tarkistamalla kohdennetusti nykyistä rahoituskehystä, jotta voidaan estää keskeisiin kriisinlieventämistoimiin ja hädänalaisten tukemiseen tarvittavan rahoituksen keskeytyminen. ETSK on jo aiemmissa lausunnoissaan (4) suositellut, että jäsenvaltioille myönnettäisiin lisävaroja välittömänä ennakkorahoituksena. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK on tyytyväinen siihen, että mahdollisuutta hyödyntää enimmillään 100 prosentin osarahoitusosuutta on laajennettu koskemaan näitä toimia 30. kesäkuuta 2022 päättyvänä tilivuonna, jotta voidaan auttaa keventämään jäsenvaltioiden julkiseen talouteen kohdistuvaa rasitetta, ja että jäsenvaltiot ovat saaneet REACT-EU-välineen määrärahoista maksettavien ennakkomaksujen huomattavasta korotuksesta (5) kaikkein kiireellisimpiin tarpeisiin vastaamisen edellyttämää maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK on tyytyväinen myös komission ehdotukseen, että kauden 2021–2027 ohjelmissa otettaisiin käyttöön enimmillään 100 prosentin osarahoitusosuus toimintalinjoissa, joilla edistetään kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomista integroitumista. Vaikka soveltaminen päättyy 30. kesäkuuta 2024, mahdollisuus tarkistaa sitä sen perusteella, miten sitä on käytetty, ja laajentaa sitä, jos se on osoittautunut tehokkaaksi, tarjoaa etenemissuunnitelman joustavuuden ja maksuvalmiuden lisäämiseksi kiireellisissä rahoitustarpeissa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti säännökseen, jonka mukaan vähintään 30 prosentissa toimintalinjan tuesta tuensaajina olisi oltava paikallisviranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja paikallisyhteisöissä toimivat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, jotta varmistetaan, että nämä saavat pakolaisten vastaanottoa ja kotouttamista koskevissa toimissa omaksumansa aktiivisen roolin edellyttämän asianmukaisen osuuden kyseisistä varoista. Prosenttiosuus saattaa kuitenkin olla liian alhainen Ukrainan naapurimaissa, jotka vastaanottavat huomattavasti suuremman määrän pakolaisia. Vaikka kyseessä on vähimmäisosuus, olisi kannustettava suuremman osuuden varaamiseen niin, että vähintään 50 prosenttia tietyn toimintalinjan tuesta myönnettäisiin ensisijaisesti tuensaajille, jotka ovat paikallisviranomaisia ja paikallisyhteisöissä toimivia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK tiedostaa tarpeen säilyttää koheesiopolitiikan alkuperäiset tavoitteet sekä sen, ettei siitä voi tulla yleistä ”laastaria” kaikissa mahdollisissa hätätilanteissa. Siten voidaankin ymmärtää säännökset, joiden mukaan pakolaisten integroitumista edistäviin toimintalinjoihin jäsenvaltiossa kohdennettu kokonaismäärä saa olla enintään viisi prosenttia kyseiselle jäsenvaltiolle osoitetuista EAKR:n ja ESR+:n yhteenlasketuista alkuperäisistä kansallisista määrärahoista. Näitä raja-arvoja olisi kuitenkin tarkistettava aikaisemmin, jotta tarvittaessa erityisesti naapurimaille jäisi riittävästi liikkumavaraa. On selvää, että mailla, jotka vastaanottavat suurimman osan Ukrainasta tulevista pakolaisista, on suuremmat haasteet kuin muilla EU:n jäsenvaltioilla. Prosenttirajoissa olisikin otettava huomioon käytännön realiteetit ja erot eri jäsenvaltioiden kohtaamissa haasteissa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden, paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa, jotta FAST-CARE-toimenpiteiden tarjoamia mahdollisuuksia tukea ukrainalaisia pakolaisia voidaan hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti ja nopeasti. Asetuksessa edellytetään, että jäsenvaltiot raportoivat 30 prosentin ehdon täyttämisestä lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa. ETSK kehottaa kuitenkin suorittamaan jatkuvaa raportointia ja ottamaan kansalaisyhteiskunnan mukaan näiden säännösten täytäntöönpanon seurantaan. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Edellä esitetyt näkökohdat pätevät myös koheesiopolitiikan toteuttamiseen liittyvien ohjelmien suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja seurantaan sekä toteutettavien hankkeiden valintaprosessiin. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä huomiota siihen vaaraan, että koheesiopolitiikka hajoaisi sarjaksi erillisiä toimia, joilla reagoidaan Eurooppaa ravisteleviin hätätilanteisiin. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kun pyritään saavuttamaan asianmukainen käyttöaste, joka tarkoittaa olemassa olevien resurssien mahdollisimman tehokasta käyttöä, olisi tärkeää huolehtia siitä, että koheesioperiaatteiden ja -politiikan keskeisten tavoitteiden sekä työvoimapulaa, toimitusketjun ongelmia sekä hintojen ja energiakustannusten nousua koskevien uusien sosiaalisten, taloudellisten ja ympäristöön liittyvien realiteettien välille luodaan selkeä synergiayhteys. |
| --- | --- |

3.10

| 4. | ETSK panee merkille komission päätöksen olla jatkamatta N+3-säännön voimassaoloa lisävuodella kaudella 2014–2020 sekä sen esittämän arvion, että vuosien 2022 ja 2023 maksumäärärahojen aikaistamisesta (lähinnä ennakkomaksujen vuoksi) huolimatta FAST-CARE-tukitoimella ei ole talousarviovaikutuksia kaudella 2021–2027 eikä se edellytä muutoksia monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisten sitoumusten ja maksujen enimmäismääriin. ETSK kannustaa kuitenkin painokkaasti komissiota seuraamaan muutosten vaikutuksia ja jättämään liikkumavaraa esiin nousevia tai laajenevia tarpeita tai prioriteetteja varten. |
| --- | --- |

4.

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Ks. ETSK:n kannanotto aiheesta Covid-19: Euroopan rakenne- ja investointirahastot – poikkeuksellinen joustavuus

1

(2)  ETSK on korostanut lausunnoissaan jatkuvasti tarvetta varmistaa, että kauden 2021–2027 monivuotinen rahoituskehys tarjoaa mahdollisuuden lisätä uusia innovatiivisia rahoitusvälineitä, jotka menevät nykyisiä välineitä pidemmälle: elpymis- ja palautumistukiväline (EUVL C 364, 28.10.2020) covid-19: Euroopan rakenne- ja investointirahastot – poikkeuksellinen joustavuus; asetus koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevasta investointialoitteesta; vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto (FEAD) ja covid-19-kriisi

2

(3)  Ks. ETSK:n lausunto kahdeksannesta koheesiokertomuksesta (EUVL C 323, 26.8.2022, s. 54).

3

kahdeksannesta koheesiokertomuksesta

(4)  ETSK:n kannanotto REACT-EU-välineestä.

4

(5)  ETSK on aiemmissa lausunnoissaan todennut johdonmukaisesti, että ennakkomaksujen tai ennakkorahoituksen prosentuaalinen kasvu on tervetullutta mutta olisi tehtävä enemmän sen varmistamiseksi, että rahoitusvarat saadaan käyttöön mahdollisimman nopeasti. ETSK:n kannanotto aiheesta Taloudellinen tuki vakavan kansanterveysuhan koettelemille jäsenvaltioille.

5

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/149 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/149

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ihmisarvoinen työ kaikkialla maailmassa”

(COM(2022) 66 final)

(2022/C 486/21)

| Esittelijä: | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 6.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 132/23/33 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 2.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

6.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

132/23/33

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää merkittävänä sitä, että komissio laatii strategian ihmisarvoisen työn edistämiseksi kaikkialla maailmassa eikä vain EU:n sisällä. ETSK toteaa, että komissio on esittänyt yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta annetun direktiiviehdotuksen lisäksi ihmisarvoisesta työstä kaikkialla maailmassa oikeudenmukaista siirtymää ja kestävää elpymistä varten annetun tiedonannon, jossa vahvistetaan EU:n sitoumus puolustaa ihmisarvoista työtä tehokkaammin normien ja kauppa- ja investointipolitiikan avulla, sekä säädöksen, jolla kielletään pakkotyöllä – myös sisämarkkinoiden ulkopuolella – valmistettujen tuotteiden saattaminen Euroopan unionin markkinoille. ETSK pitää myönteisenä, että kieltoon liitetään uudessa kehyksessä kansainvälisiin normeihin ja huolellisuus- ja avoimuusvelvoitteisiin perustuva järjestelmä täytäntöönpanon takaamiseksi. Komission olisi kuitenkin aiheellista arvioida sen taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset erityisesti pk-yrityksiin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK huomauttaa, että parannuksista huolimatta ihmisarvoinen työ ei ole vieläkään todellisuutta monille ihmisille eri puolilla maailmaa. Tässä huolestuttavassa tilanteessa komissio toteaa, että covid-19-pandemia ja teknologian kehityksen, ilmastonmuutoksen, väestörakenteen muutoksen ja globalisaation aiheuttamat työelämän muutokset asettavat yrityksille vakavia haasteita. Näillä haasteilla voi myös olla kielteinen vaikutus työntekijöiden työ- ja sosiaaliturvanormien noudattamiseen kaikkialla maailmassa. ETSK on vakuuttunut siitä, että EU:n on edelleen vahvistettava asemaansa maailmassa sosiaalisesti vastuullisena johtajana hyödyntäen ja kehittäen kaikkia käytettävissään olevia välineitä, myös lainsäädäntöä. ETSK panee komission tavoin merkille, että kuluttajat vaativat kasvavassa määrin, että tavarat ja palvelut tuotetaan osallistavalla, kestävällä ja oikeudenmukaisella tavalla huomioiden ja varmistaen ihmisarvoiset työolot niitä tuottaville ihmisille, myös niille, jotka työskentelevät epävirallisen talouden piirissä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on tyytyväinen siihen, että ihmisarvoista työtä kaikilla sektoreilla ja toimialoilla edistämään pyrkivä komission tiedonanto on lähestymistavaltaan kokonaisvaltainen kattaen kaikki työntekijät jäsenvaltioiden markkinoilla, EU:n ulkopuolisissa maissa ja maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa. ETSK korostaa, että EU:n on käytettävä kaikkia sisäisiä ja ulkoisia politiikkojaan (myös kauppapolitiikkaa) ihmisarvoisen työn edistämiseksi ja varmistamiseksi kaikkialla maailmassa ja asetettava tämä tavoite keskeiselle sijalle kestävässä ja osallistavassa elpymisessä ja digitaalisessa siirtymässä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK pitää myönteisenä, että EU ehdottaa kokonaisvaltaista toimenpide- ja välinepakettia, joka edistää osaltaan sosiaalisesti oikeudenmukaista globalisaatiota koskevassa ILO:n vuonna 2008 antamassa, vuonna 2022 muutetussa ja kestävän kehityksen tavoitteissa huomioon otetussa julistuksessa esitetyn ihmisarvoisen työn yleismaailmallisen käsitteen neljää pilaria: työllisyyden edistäminen, normit, jotka takaavat työntekijöiden oikeudet, mukaan lukien lapsi- ja pakkotyövoiman käytön poistaminen, asianmukainen sosiaalinen suojelu sekä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja kolmikantaisuus. Sukupuolten tasa-arvo on kaikissa näissä monialaisena tavoitteena. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa komissiota kehittämään sellaisia ihmisarvoisen työn periaatteen näkökohtia, joilla on tänä päivänä erityinen arvo sekä yhteiskunnallisesti että taloudellisesti. Esimerkkeinä näistä ETSK mainitsee sukupuolten tasa-arvon ja syrjimättömyyden (sukupuolinäkökulman edistäminen ihmisarvoista työtä koskevassa tavoitteessa) ohella työmarkkinoilla heikossa asemassa olevien ryhmien, kuten vammaisten henkilöiden, syrjäytymisriskin torjumisen sekä työterveyden ja -turvallisuuden ja työpaikkojen kestävän luonteen ekologisen siirtymän yhteydessä. Nämä kaikki kuuluvat ILO:n ja Agenda 2030 -toimintaohjelman monialaisiin tavoitteisiin. ETSK onkin tyytyväinen työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia koskevan ILO:n julistuksen muuttamiseen siten, että siihen sisällytetään oikeus turvalliseen ja terveelliseen työympäristöön. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK arvostaa sitä, että komission tiedonannossa ehdotetaan sekä nykyisten välineiden täytäntöönpanon tehostamista että uusien välineiden, muun muassa sääntelyvälineiden, hyväksymistä ihmisarvoista työtä koskevan ohjelman neljän pilarin alalla. Ensimmäinen näistä on EU:n ulkopuolelle ulottuvat EU:n politiikat. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että EU edistää maailmanlaajuisesti uraauurtavia normeja, joilla edistetään yhteiskuntavastuuta, avoimuutta ja liiketoiminnan kestävyyttä. ETSK on tyytyväinen myös siihen, että Euroopan parlamentti on antanut päätöslauselman (1) uudesta kaupan välineestä pakkotyöllä tehtyjen tuotteiden kieltämiseksi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Osana oikeudenmukaista ja kestävää taloutta koskevaa pakettiaan komissio on myös esittänyt ehdotuksen direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta (ks. asiakokonaisuuteen INT/973 kuuluva lausunto). ETSK pitää tätä ehdotusta tärkeänä askeleena ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämisessä yritysten ja niiden johtoportaan velvollisuutena. Komitea katsoo kuitenkin, että ehdotuksessa on edelleen monia puutteita (esim. soveltamisalan rajallisuus, sillä sitä sovelletaan suoraan vain suuriin yrityksiin ja vain välillisesti pk-yrityksiin; työntekijöiden vähäinen edustus), eivätkä oikeudelliset käsitteet ole selviä (esim. ”vakiintuneiden” liikesuhteiden vaatimus), jolloin jäsenvaltioiden viranomaiset ja tuomioistuimet voivat soveltaa niitä eri tavoin, mikä aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta sekä työntekijöille että yrityksille. ETSK kehottaakin komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa käymään tasapainoista vuoropuhelua näiden puutteiden korjaamiseksi ja lopulta hyväksyttävän säädöksen vaikuttavuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK panee merkille, että joidenkin yritysten on vaikeaa valvoa koko arvoketjuaan ja varmistaa ihmisarvoinen työ. Komitea katsoo kuitenkin, että valvontatavoitteeseen ei pitäisi pyrkiä vähentämällä tarkoitusta varten luotuja takeita, sillä se heikentäisi toimenpiteen tehokkuutta, aiheuttaisi oikeudellista epävarmuutta yrityksille ja avaisi oven epäreilulle kilpailulle. ETSK on sen sijaan vakuuttunut siitä, että asianmukainen keino puuttua näihin yleisen valvonnan vaikeuksiin aiheuttamatta tällaisia kielteisiä vaikutuksia on luoda tarkoituksenmukaisia tuki- ja yhteistyövälineitä ehdotettujen välineiden tehokkuuden takaamiseksi. Julkisten tuki- ja ohjausvälineiden lisäksi ratkaisevassa asemassa voivat olla myös työntekijöiden edustajien osallistumiskanavat koko arvoketjussa ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa eri tasoilla. ETSK on vakuuttunut siitä, että tämä yritysten työtä helpottava huolellisuusvelvoitteen hallinnon parantaminen kautta koko arvoketjun antaa vahvan perusteen sille, että tunnustetaan ja varmistetaan työntekijöiden edustajien osallistuminen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EU:n kahdenvälisten ja alueellisten suhteiden alalla ETSK arvostaa erityisesti ehdotusta käyttää EU:n kauppapolitiikkaa välineenä sen varmistamisessa, että EU:n ulkopuolisten maiden yritykset noudattavat kansainvälisiä työnormeja. Tämä edistää ihmisarvoista työtä kaikissa yrityksissä ja maissa, myös naapurimaissa. ETSK korostaakin tässä yhteydessä ehdotusta EU:n tullietuuksia koskevan asetuksen uudistamisesta. ETSK toteaa, että yksi sen tavoitteista on helpottaa tuontia maista, joiden yritykset noudattavat sosiaalisia sekä työelämään ja ympäristöön liittyviä vaatimuksia, ihmisarvoinen työ mukaan luettuna. ETSK on vakuuttunut siitä, että tämä parantaa maailmanlaajuisen kilpailukyvyn mallia, joka perustuu paitsi sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen myös kaikkien yritysten väliseen tasapuoliseen kilpailuun. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kannattaa EU:n päätöstä osallistua aktiivisesti Maailman kauppajärjestön (WTO) uudistamiseen sosiaalisen ulottuvuuden sisällyttämiseksi maailmanlaajuiseen talouskasvuun, kun otetaan huomioon edessä olevat valtavat haasteet (digitaalinen ja vihreä siirtymä, väestön ikääntyminen, tulevien pandemioiden ehkäiseminen jne.). Kasvun, kilpailukyvyn ja voittojen optimointi niin, että voidaan lisätä vaurautta, työllisyyttä ja hyvinvointia, edellyttää oikeudenmukaisen siirtymän puitteita ja politiikkoja, mihin kuuluu ihmisarvoisen ja kestävän työn takaaminen ja edistäminen maailmassa, sekä oikeudenmukaista siirtymää, joka perustuu työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun, niin kuin aiemminkin on tehty. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen mekanismeista huolellisuusvelvoitetta koskevan direktiivin noudattamisen arvioimiseksi ja seuraamiseksi. Komitea panee kuitenkin huolestuneena merkille, ettei näihin mekanismeihin sisälly vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten kanssa. ETSK kehottaakin komissiota säätämään selkeästi tällaisista mekanismeista ehdotetussa lainsäädäntötekstissä. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kehottaa lisäksi EU:ta tukemaan sitovaa YK:n sopimusta yritystoiminnasta ja ihmisoikeuksista sekä harkitsemaan ILO:n yleissopimusta ihmisarvoisesta työstä toimitusketjuissa. |
| --- | --- |

1.12

2.   Johdanto ja taustaa

| 2.1 | Ihmisarvoisen työn ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden varmistaminen ja edistäminen ovat keskeisessä asemassa sääntelykehyksissä ja politiikoissa, joista on sovittu kolmikantaisesti ihmisarvoista työtä koskevassa ILO:n ohjelmassa ja vuonna 1998 annetussa (vuonna 2022 muutetussa) työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia koskevassa ILO:n julistuksessa, joka vahvistettiin ILO:n satavuotisjulistuksessa työn tulevaisuudesta (2019). Sitoumuksiin, joita kansainvälinen yhteisö on tehnyt Agenda 2030 -toimintaohjelmaan kuuluvien kestävän kehityksen tavoitteiden ja erityisesti (mutta ei pelkästään) tavoitteen 8 yhteydessä, liittyy myös olennaisesti vaatimus varmistaa, että ihmisarvoisesta työstä tulee maailmanlaajuinen normi. Tämä tavoite edistää jatkuvaa, osallistavaa ja kestävää talouskasvua, joka luo tuottavaa työllisyyttä ja ihmisarvoisia työpaikkoja kaikille. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tämä strategia, jolla tähdätään ihmisarvoisen työn puolustamiseen ja edistämiseen kaikkialla maailmassa, on paitsi asianmukainen myös tarpeellinen osana Next Generation EU -välineen puitteissa luotua ja rahoitettua kestävän elpymisen mallia. Komission ja ILO:n esittämät luvut ovat osoittaneet, että parannuksista huolimatta ihmisarvoinen työ ei ole vieläkään todellisuutta monille ihmisille eri puolilla maailmaa. ILO:n arvioiden mukaan 4 miljardia ihmistä on vailla sosiaaliturvaa ja 205 miljoonaa ihmistä ilman työtä. Joka kymmenes lapsi maailmassa (160 miljoonaa) tekee lapsityötä, ja 25 miljoonaa ihmistä on pakkotyössä. Keskimäärin lähes joka neljäs pakkotyön uhri on pakkotyössä kotimaansa ulkopuolella, mutta tilannekohtaiset erot ovat suuria. Työterveys ja -turvallisuus on perustavaa laatua oleva tekijä ihmisarvoisessa työssä, mutta ILO:n mukaan maailmassa kuolee enemmän kuin viisi työntekijää joka minuutti työtapaturman tai ammattitaudin vuoksi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK on tyytyväinen siihen, että EU on päättänyt antaa uutta pontta talouden elpymisen mallille, jossa vaurauden ja työllistymismahdollisuuksien luominen kaikkialla maailmassa sovitetaan yhteen ihmisoikeuksien, ihmisarvoisen työn ja ympäristön kunnioittamisen varmistamisen ja edistämisen kanssa. Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetussa yhteisessä tiedonannossa EU:n panoksen vahvistamisesta sääntöihin perustuvan monenvälisyyden edistämiseksi pantiin merkille vaikeudet edistyä näiden tavoitteiden saavuttamisessa ihmisiin, yrityksiin ja valtioihin vaikuttaneen pandemiakriisin jälkeen. Tästä syystä siinä ehdotettiin asiassa edistymiseksi sääntelytoimia, toimintapolitiikkoja ja investointeja, joilla varmistetaan digitaalinen, vihreä ja osallistava talouden elpyminen ja edistetään sitä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komissio on antanut asiaan liittyen 1) tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ihmisarvoisesta työstä kaikkialla maailmassa globaalia oikeudenmukaista siirtymää ja kestävää elpymistä varten [COM(2022) 66 final, 23. helmikuuta 2022] ja 2) ehdotuksen direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta, josta ETSK antaa parhaillaan käsiteltävänä olevan erillisen lausunnon (asiakokonaisuus INT/973). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK on jo todennut, että yritykset toimivat yhä enemmän yli rajojen. Monikansalliset yritykset ja niiden maailmanlaajuiset toimitusketjut ovat tärkeimpiä toimijoita, ja niistä yhä useammat ovat pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä). ETSK on ehdottanut sääntely- ja politiikka-aloitteita kestäväpohjaisuuden parantamiseksi, ihmisoikeuksien kunnioittamisen varmistamiseksi ja ihmisarvoisen työn edistämiseksi yritysten arvoketjuissa (2). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK tunnustaa yritysten yhteiskuntavastuuseen perustuvien välineiden merkityksen oikeudenmukaisen kehityksen saavuttamisessa, sillä yritysten yhteiskuntavastuu on kannustin käyttäytymisen muuttamiseen myönteiseen suuntaan, kohti ympäristön ja yhteiskunnan kestävyyttä. ETSK on kuitenkin todennut, että tarvitaan myös parannuksia. Komitea kehottaakin EU:ta ja jäsenvaltioita varmistamaan, että jo olemassa olevat covid-19-pandemian jälkeiset kansainväliset välineet, joilla pyritään edistämään jatkuvaa, oikeudenmukaista ja kestävää kasvua ja joissa ihmisarvoinen työ on keskeisessä asemassa, pannaan entistä tehokkaammin täytäntöön. ETSK on kehottanut EU:ta tukemaan sitovaa YK:n sopimusta yritystoiminnasta ja ihmisoikeuksista (3) sekä harkitsemaan ILO:n yleissopimuksen laatimista ihmisarvoisesta työstä toimitusketjuissa. ETSK on myös ilmaissut tukensa huolellisuusvelvoitetta ja yritysvastuuta koskevalle tehokkaalle ja johdonmukaiselle unionin pakolliselle kehykselle, joka perustuisi työmarkkinaosapuolten kanssa käytävään vuoropuheluun ja useita sidosryhmiä kattavaan lähestymistapaan. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK panee merkille huolellisuusvelvoitetta ja kestävyyttä koskevan yhdenmukaistetun EU:n sääntelykehyksen hyödyt. Hyötyihin kuuluu muun muassa se, että kaikilta yrityksiltä, myös EU:ssa toimivilta EU:n ulkopuolisten maiden yrityksiltä, edellytetään reilua kilpailua, sillä niillä on yhtäläiset toimintaolosuhteet ja näin parannetaan oikeusvarmuutta. Tällainen yhdenmukaistettu sääntelykehys helpottaa yritysten ja työntekijöiden siirtymistä ilmastoneutraaliin talouteen niin, että kaikissa maailmanlaajuisissa ketjuissa toteutuu sosiaalinen ja työelämän oikeudenmukaisuus. ETSK kehottaakin luomaan yritysten huolellisuusvelvoitetta varten johdonmukaisen ja tasapainoisen unionin sääntelykehyksen, joka on tehokas ja oikeasuhteinen. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | ETSK on täysin tietoinen siitä, kaikissa jäsenvaltioissa on otettava kiireesti käyttöön pandemian jälkeinen taloutta elvyttävä mekanismi ja tuettava kaikkia maailmanlaajuisia pandemian jälkeisiä elpymisprosesseja sekä erilaisia siirtymiä kohti vihreää (hiilineutraalia ja kiertotalouteen perustuvaa) ja innovatiivista (digitaalista) taloutta sosiaalisesti ja ekologisesti kestävissä olosuhteissa työmarkkinaosapuolten kanssa käytävän vuoropuhelun ja kolmikantaisten hallintomallien puitteissa. Tämä on se, mitä ETSK toivoo näkevänsä uudessa tiedonannossa ja suosituksessa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK panee merkille kansainvälisten ihmisoikeustarkkailijoiden, myös Kansainvälisen työjärjestön, Euroopan neuvoston ja Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestön (Global rights index), tekemät tutkimukset, joiden mukaan ihmisoikeuksien (myös työntekijöiden yksilöllisten ja kollektiivisten oikeuksien) takeiden puuttuminen ja ympäristönormien noudattamatta jättäminen lisääntyvät edelleen maailmanlaajuisesti. Pandemia on pahentanut tilannetta maailmalla monissa maissa, joissa epävarmat ja huonot elinolot ovat käyneet yhä yleisemmiksi. Myös lapsityövoiman käyttö ja pakkotyö ovat lisääntyneet. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | ETSK toteaa nykyisen tieteellisen näytön osoittavan, että yritykset ottavat yhä lisääntyvässä määrin käyttöön yritysten yhteiskuntavastuuseen perustuvia hallintojärjestelmiä ja kehittävät liiketoimintamallejaan YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. ETSK katsoo kuitenkin komission tavoin, että vielä on parantamisen varaa. Lisäksi edistys ei ole ollut ainoastaan odotettua hitaampaa vaan myös hyvin epätasaista. ETSK on vakuuttunut siitä, että siirtyminen kohti yhdenmukaistettuja unionin sääntelykehyksiä, joita täydennetään teknisellä tuella ja komission antamilla käytännön ohjeilla, on myönteistä erityisesti pk-yrityksille. Tällä tavoin sitoumuksista tulee tehokkaampia, ja ne hyödyttävät EU:n markkinoilla toimivia yrityksiä, parantavat niiden oikeusvarmuutta ja tarjoavat niille tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

2.10

3.   Komission ehdottamat tärkeimmät toimet ihmisarvoisen työn edistämiseksi

| 3.1 | Ihmisarvoisen työn edistymisen seuranta on huolettanut ILO:ta jo pitkään, ja se on pyrkinyt saamaan aikaan indikaattoreita, joilla voitaisiin mitata todellista edistystä. ETSK pitää tätä tärkeänä, sillä Euroopan komissio on antanut asiasta jo vuosia sitten tiedonannon (4). ETSK kehottaa komissiota panemaan asianmukaisesti täytäntöön kunnianhimoisen ja innovatiivisen ohjelman ja varmistamaan, että sitä toteutettaessa yhdistetään kilpailukyky ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus. ETSK korostaa lisäksi, että ihmisarvoisessa työssä ei ole kyse pelkästään työllisyydestä ja sosiaalisesta suojelusta vaan myös hallinnosta, johon on sisällyttävä työmarkkinaosapuolten kanssa maailmanlaajuisen ketjun kaikilla tasoilla ja tuotantoprosessien kaikissa vaiheissa käytävä vuoropuhelu. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK pitää myönteisenä, että EU jatkaa työtään sellaisen työyhteisön luomiseksi, joka johtaa kaikkien niiden osatekijöiden tosiasialliseen saavuttamiseen, jotka muodostavat ILO:n määrittelemän yleismaailmallisen ihmisarvoisen työn käsitteen, ja on muutakin kuin pelkkä muodollinen julistus. Tämä visio on johdonmukainen sen kanssa, että kaikki ihmisarvoista työtä koskevan kansainvälisen normin osatekijät on sisällytetty ILO:n julistukseen työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista (1998) (5). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK ei voi hyväksyä sitä, että ihmisarvoinen työ on edelleen kaukana todellisuudesta sadoille miljoonille ihmisille eri puolilla maailmaa, minkä vuoksi kansainvälisen yhteisön on vaikea saavuttaa YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmassa asetettuja kestävän kehityksen tavoitteita. Vaikka ihmisarvoisen työn käsitteeseen sisältyvät kestävän kehityksen tavoitteet, viimeaikaiset kriisit yhdessä aikamme valtavien taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden kanssa uhkaavat jatkuvasti pyrkimystä taata ihmisarvoinen työ kaikille (kestävän kehityksen tavoite 8 ja muut asiaan liittyvät tavoitteet). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Lapsityön ja pakkotyön poistaminen on näiden pyrkimysten ytimessä. Lapsityövoimaan kuuluvien alaikäisten määrä kasvoi yli kahdeksalla miljoonalla vuosina 2016–2020, mikä käänsi tätä edeltäneen laskusuuntauksen. ETSK on tyytyväinen komission ehdotukseen kehittää osana lapsityövoiman käyttöä koskevaa nollatoleranssipolitiikkaa uusia ja tehokkaampia oikeudellisia ja muita toimenpiteitä, joihin kuuluu myös kielto saattaa EU:n markkinoille tuotteita, joiden valmistamisessa tai jakelussa on käytetty pakkotyötä tai lapsityövoimaa. ETSK katsoo, että uutta kehystä on täydennettävä arvioinnilla, joka koskee erilaisten oikeudellisten ja muiden toimenpiteiden taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia. ETSK kehottaa myös tehostamaan EU:n uutta kauppapolitiikkaa yhtenä talouskasvun moottoreista, jotta voidaan täyttää sitoumus kunnioittaa kansainvälisiä ihmisoikeuksia ja ihmisoikeusvälineitä ja torjua lapsityötä ja pakkotyötä kautta koko toimitusketjun. Näin uudet toimenpiteet voidaan sovittaa yhteen talouden elpymisen ja maailmanlaajuisen ja osallistavan kilpailukykymallin kanssa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti sekä direktiiviehdotukseen pakollisesta huolellisuusvelvoitteesta että uusiin oikeudellisiin suojakeinoihin, joilla voidaan torjua tehokkaammin pakkotyötä ja lapsityötä koko maailmanlaajuisessa arvoketjussa. ETSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että viranomaiset eivät pysty torjumaan pakkotyötä yksin. ETSK on tyytyväinen myös siihen, että Euroopan parlamentti on antanut päätöslauselman (6) uudesta kaupan välineestä pakkotyöllä tehtyjen tuotteiden kieltämiseksi. Monet yksityiset yritykset ovat jo sitoutuneet näihin tavoitteisiin, mutta niiden on mentävä pidemmälle yritysten kestävyysraportointia koskevan direktiiviehdotuksen mukaisesti. Direktiivillä olisi edistettävä sitä, että tämä johdonmukainen EU:n kehys on tehokas ja oikeasuhteinen kilpailukyvyn parantamiseksi. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK pitää tervetulleena, että komissio edistää EU:n johdonmukaisen oikeudellisen kehyksen ja sosiaalisesti vastuullisten julkisten hankintojen politiikan käyttöä tehokkaina välineinä ihmisarvoisen työn edistämiseksi sekä pakkotyön ja lapsityön torjumiseksi. ETSK katsoo kuitenkin, että tähän suuntaan eteneminen edellyttää sääntelykehyksen tehokkaampaa soveltamista niin, että voidaan vahvistaa sosiaali- ja ympäristölausekkeiden todellista vaikuttavuutta sekä EU:n sisäisissä julkisissa hankinnoissa että reilussa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK arvostaa ehdotusta EU:n uudeksi asetukseksi yleisestä tullietuusjärjestelmästä (GSP-asetus) kestävän kehityksen edistämiseksi matalan tulotason maissa vuosina 2024–2034. ETSK pitää myönteisenä, että uusi GSP-järjestelmä lisää EU:n mahdollisuuksia käyttää kauppaetuuksia taloudellisten mahdollisuuksien luomiseksi ja kestävän kehityksen edistämiseksi ihmisarvoista työtä koskevien normien mukaisesti. Hallintojärjestelyjen, kuten kolmikantaneuvottelujen, sisällyttäminen lisää työmarkkinaosapuolten kanssa käytävän vuoropuhelun merkitystä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK panee merkille toisessa toimessa esitetyn sitoumuksen käsitellä ihmisarvoista työtä yhtenä painopisteenä uudessa NDICI – Globaali Eurooppa -ohjelmassa (7). Tämä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskeva ohjelma sisältää kohdennettuja toimia ihmisarvoisen työn edistämiseksi kaikille erityisesti kansallisella ja alueellisella tasolla, mukaan lukien lapsi- ja pakkotyön käytön torjunta. ETSK on tyytyväinen siihen, että uuden NDICI-GE-ohjelman toimiin kuuluvat työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistäminen, työmarkkinaosapuolien riippumattomuuden lisääminen sekä vuoropuhelu kumppanimaiden kanssa, jotta näitä voitaisiin auttaa ratifioimaan ja panemaan tehokkaasti täytäntöön ILO:n ajantasaiset yleissopimukset, erityisesti keskeiset yleissopimukset ja hallintoa koskevat yleissopimukset. |
| --- | --- |

3.8

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK yhtyy ILO:n huoleen siitä, että yritykset ja työntekijät, joihin vuonna 2008 alkanut kriisien sarja on vaikuttanut eniten, hyötyvät vähemmän taloudellisten ja teknologisten olosuhteiden paranemisesta, sillä elvytystoimet suosivat tiettyjä talouden ja työmarkkinoiden sektoreita, kun taas toiset jäävät syrjään. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK toistaa, että ihmisarvoisen työn suojelu kaikkialla maailmassa on edellytys ihmisarvon kunnioittamiselle. Komitea pitääkin tätä ehdotusta tärkeänä askeleena ihmisoikeuksien kunnioittamisessa ja edistämisessä yrityksissä ja toivoo, että se antaa merkittävän sysäyksen asiassa edistymiselle. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Komitea katsoo kuitenkin, että siinä on edelleen paljon puutteita ja tulkinnanvaraisia epäselviä oikeudellisia käsitteitä, joita kansalliset viranomaiset ja tuomioistuimet voivat soveltaa eri tavoin, mikä aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta sekä työntekijöille että yrityksille. Esimerkiksi epämääräisten käsitteiden – kuten ”vakiintuneet liikesuhteet” tai ”sopimukseen perustuvat vakuudet käytännesääntöjen noudattamisesta” – käyttö vaarantaa direktiivin vaikuttavuuden. ETSK ehdottaa, että komissio täsmentäisi näitä oikeudellisia käsitteitä ja myös ehdotettua siviilioikeudellista vastuuta koskevaa järjestelmää, ja toisaalta tarjoaisi väyliä yrityksissä toimivien ammattijärjestöjen edustukseen asianmukaisella tasolla noudattamisen valvonnan tehostamiseksi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK panee merkille koko ehdotuksen taustalla olevan sidosryhmien osallistumiseen perustuvan lähestymistavan. Ammattijärjestöjen ja työntekijöiden edustajien tosiasiallinen osallistuminen on yksi menestykseen vaikuttavista tekijöistä. Komitea pitää kuitenkin valitettavana, että tämä ei näy riittävästi ehdotuksessa. ETSK katsoo, että tällainen puute suojelussa on kollektiivisten vaikutustensa vuoksi haitallinen sekä työntekijöille että yrityksille. Järjestäytyneiden työntekijöiden edustajien nykyisen osallistumisen, joka perustuu esimerkiksi eurooppalaisten yritysneuvostojen tai kansainvälisten puitesopimusten työhön, olisi tässä yhteydessä tarjottava asianmukaista ohjeistusta ja tukea uutta sääntelykehystä varten. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK panee tyytyväisenä merkille komission tiedonannossa omaksutun kokonaisvaltaisen lähestymistavan ihmisarvoisen työn edistämiseen. Siinä otetaan huomioon kuluttajien halu suosia sellaisia tavaroiden ja palvelujen tuotanto- ja jakelumalleja, joissa kunnioitetaan paremmin sosiaalisen ja ekologisen kestävyyden edellytyksiä. Komissio on todennut, että suurin osa kuluttajista suosii – myös sähköisessä kaupankäynnissä – kulutustapoja, joissa asetetaan etusijalle ihmisarvoista työtä ja ympäristön tasapainoa kunnioittavat tuotteet. ETSK kehottaakin edistämään tätä kuluttajien sosiaalisesti vastuullista roolia parantamalla tiedotusta ja koulutusta, jotta voidaan tehostaa komission ehdottamia toimenpiteitä ihmisarvoisen työn takaamiseksi ja edistämiseksi maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK pitää myönteisenä, että komissio on hyväksynyt Euroopan parlamentin pyynnön esittää ehdotus direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta (INT/973). ETSK panee merkille, että komission ehdotuksessa rajoitetaan direktiiviehdotuksen piiriin sisältyvien yritysten määrää ja siten Euroopan parlamentin pyynnön kattavuutta. ETSK kehottaa EU:n kolmea toimielintä käymään vuoropuhelua, jotta päästäisiin sopimukseen tästä johdonmukaisesta EU:n sääntelykehyksestä, muun muassa tulevan direktiivin soveltamisalan asianmukaisesta laajentamisesta, mikä parantaisi sen vaikuttavuutta myös kaikkien yritysten välisen tasapuolisen kilpailun osalta ja korjaisi joitakin ehdotetun tekstin sääntelyllisiä puutteita oikeusvarmuuden parantamiseksi yrityksille. |
| --- | --- |

4.6

5.   Erityistä

| 5.1 | ETSK panee merkille komission ehdotuksen toteuttaa EU:ssa toimia kaikkien unionin toimivaltaan kuuluvien välineiden, politiikkojen ja resurssien (julkiset hankinnat, kauppasopimukset, kehityspolitiikka, investointipolitiikka, rahastot jne.) hyödyntämiseksi, jotta voitaisiin edistää ihmisarvoista työtä kaikkialla maailmassa. ETSK kehottaa erityisesti kehittämään ja panemaan tehokkaammin täytäntöön niitä välineitä, joilla on tarkoitus varmistaa ihmisarvoiset työolot ja edistää niitä sekä kansainvälisten työnormien ratifiointia. Tämä koskee myös tarvittavia uudistuksia, joilla tuetaan talouden elpymistä, eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä ja niiden kykyä luoda ihmisarvoisia työpaikkoja kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK panee merkille, että ehdotuksessa direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta annetaan suuri arvo yritysten yhteiskuntavastuuta edistäville tekniikoille, kuten yksipuolisille käytännesäännöille. Näissä välineissä ei oteta huomioon työntekijöiden näkemyksiä. ETSK pitää aiheellisena sisällyttää mukaan myös kollektiivisen hallinnon tekniikoita, jotta voidaan edistää hyödyllisiä kanavia työntekijöiden edustajien osallistumiseksi ihmisarvoista työtä koskevien sitoumusten laatimiseen ja seurantaan läpi arvoketjun. Kuten kohdassa 4.4 todetaan, kansainvälisten puitesopimusten olisi tarjottava asianmukaista ohjausta ja tukea. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että tarvitaan lisää ja parempia toimenpiteitä, jotta pakkotyötä voidaan torjua tehokkaasti. ETSK kannattaakin sitä, että komissio kieltää mahdollisimman pian pakkotyöllä ja myös lapsityövoimalla valmistettujen tuotteiden (sekä EU:ssa valmistettujen että tuontituotteiden) saattamisen EU:n markkinoille. ETSK suosittaa samalla eri toimenpiteiden analysointia ja eri skenaarioiden taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristövaikutusten kattavaa arviointia. Tällaisen kiellon on oltava johdonmukainen sekä reilun kaupan ehtojen että EU:n yhteistä kauppapolitiikkaa ja Euroopan maailmanlaajuista kilpailukykyä koskevien sitoumusten kanssa. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että lapsityövoiman käytön tehokas torjunta edellyttää lisätoimia, kun otetaan huomioon sen taustalla olevien tekijöiden mutkikkuus (muun muassa taloudelliset vaikeudet, parempien koulutusmahdollisuuksien puuttuminen, paikalliset tavat, jotka liittyvät lasten rooliin yhteiskunnassa, jne.). Samalla ETSK peräänkuuluttaa nykyisten kansainvälisten välineiden johdonmukaista soveltamista ja noudattamista. Lapsityövoiman käytön poistamiseksi tarvitaankin ihmisarvoisen työn normiin perustuvaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa kestävään talouskehitykseen: resursseja laadukkaaseen koulutukseen, tuloja ja riittävää sosiaalista suojelua kaikille. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | ETSK pitää myös erityisen tärkeänä tarkistaa ihmiskaupan ehkäisemistä ja torjumista koskevaa EU:n direktiiviä (8), jossa edellytetään, että jäsenvaltiot kieltävät ihmiskaupan lainsäädännössä. Lisätavoitteena on suojella ihmisiä pakkotyöltä (joka vaikuttaa suhteettomasti naisiin ja tyttöihin sekä erityisesti maahanmuuttajiin muiden heikommassa asemassa olevien ryhmien joukossa). ETSK on jo ilmoittanut suhtautuvansa myönteisesti kattavaan ja yhdennettyyn lähestymistapaan ihmiskaupan uhreiksi joutuneiden henkilöiden suojelemiseksi (9). |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ETSK korostaa merkitystä, joka on ehdotuksella Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisista vihreistä joukkolainoista [COM(2021) 391 final]. Siinä on tavoitteena hyödyntää entistä paremmin sisämarkkinoiden ja pääomamarkkinaunionin potentiaalia, jotta voidaan edistää unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamista vuoden 2016 Pariisin ilmastosopimuksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti. ETSK, joka on alusta alkaen painottanut, että vihreän kehityksen ohjelma voi onnistua vain, jos siihen sisältyy myös sosiaalinen ulottuvuus, kehottaa määrittelemään tarkemmin ”sosiaalisten investointien” käsitteen, jotta markkinoiden ja yritysten oikeusvarmuus paranisi (10). |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | ETSK tukee komission työtä EU:n uuden asetuksen laatimiseksi yleisestä tullietuusjärjestelmästä (GSP-asetus) vuosiksi 2024–2034. ETSK panee merkille, että komissio on vahvistanut tukeaan kansainvälisten työnormien noudattamisen edistämiselle GSP-edunsaajamaissa lisäämällä mukaan kaksi uutta työntekijöiden oikeuksia koskevaa yleissopimusta (ammattientarkastusta koskeva ILO:n yleissopimus nro 89 ja kolmikantaneuvotteluja koskeva ILO:n yleissopimus nro 144), ja toteaa, että lapsityövoimaa ja pakkotyötä käyttäen valmistettujen tavaroiden vienti on peruste kauppaetuuksien poistamiselle. ETSK suosittaa, että ehdotukseen GSP-asetukseksi vuosiksi 2024–2034 sisällytetään ILO:n vuoden 1998 julistus ja siihen vuonna 2022 tehty muutos. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | ETSK suhtautuu myönteisesti myös komission aikomukseen tukea WTO:n uudistusta kestävän kehityksen edistämiseksi ja globalisaation sosiaalisen ulottuvuuden huomioon ottamiseksi sekä ihmisarvoista työtä ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta tukevien sopimusten edistämiseksi WTO:ssa. ETSK toivoo, että avoimissa neuvotteluprosesseissa saavutetaan asianmukainen tasapaino sosiaalisten tavoitteiden ja globaalin taloudellisen kilpailukyvyn parantamista koskevien tavoitteiden välillä. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | ETSK arvostaa ehdotusta sisällyttää mukaan mekanismeja, joiden avulla arvioidaan ja seurataan huolellisuusvelvoitetta koskevan direktiivin noudattamista. Näihin kuuluu muun muassa direktiivin täytäntöönpanossa avustava valvontaviranomaisten eurooppalainen verkosto. ETSK panee kuitenkin huolestuneena merkille, että tämän valvontaelimen toimeksiantoa (toimivaltaa) ei ole ensinnäkään määritelty selkeästi, ja toiseksi, että vuoropuhelu työmarkkinaosapuolten kanssa ei kuulu näihin mekanismeihin. ETSK kehottaakin komissiota säätämään selkeästi tällaisista mekanismeista ehdotetussa lainsäädäntötekstissä. |
| --- | --- |

5.9

Bryssel 22. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0245_FI.html

1

(2)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kestävyysperiaatteiden mukaiset toimitusketjut ja ihmisarvoinen työ kansainvälisessä kaupassa”, 2020/02161 (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 197).

2

(3)  ETSK on jo käsitellyt tätä kysymystä yksityiskohtaisesti asiakokonaisuuteen lausunnossa aiheesta ”Yhdistyneiden kansakuntien sitova sopimus yrityksistä ja ihmisoikeuksista” (EUVL C 97, 24.3.2020, s. 9).

3

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:52006DC0249

4

(5)  www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=1000:62:0::NO:62:P62_LIST_ENTRIE_ID:2453911:NO

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0245_FI.html

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/ALL/?uri=CELEX%3A32021R0947

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/36/EU, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2011, ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta (EUVL L 101, 15.4.2011, s. 1).

8

(9)  EUVL C 51, 17.2.2011, s. 50.

9

(10)  ETSK laatii parhaillaan asiakokonaisuuteen ECO/581 kuuluvaa oma-aloitteista lausuntoa aiheesta ”Sosiaalinen luokitusjärjestelmä – haasteet ja mahdollisuudet” (katso tämän virallisen lehden sivu 15).

10

---

LIITE

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 43 artiklan 2 kohta):

| MUUTOSEHDOTUS 3


  SOC/727


  Ihmisarvoinen työ kaikkialla maailmassa


  Kohta 2.6


  Muutetaan. | Esittäjät:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

MUUTOSEHDOTUS 3

SOC/727

Ihmisarvoinen työ kaikkialla maailmassa

Kohta 2.6

Muutetaan.

Esittäjät:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK tunnustaa yritysten yhteiskuntavastuuseen perustuvien välineiden merkityksen oikeudenmukaisen kehityksen saavuttamisessa, sillä yritysten yhteiskuntavastuu on kannustin käyttäytymisen muuttamiseen myönteiseen suuntaan, kohti ympäristön ja yhteiskunnan kestävyyttä. ETSK on kuitenkin todennut, että tarvitaan myös parannuksia. Komitea kehottaakin EU:ta ja jäsenvaltioita varmistamaan, että jo olemassa olevat covid-19-pandemian jälkeiset kansainväliset välineet, joilla pyritään edistämään jatkuvaa, oikeudenmukaista ja kestävää kasvua ja joissa ihmisarvioinen työ on keskeisessä asemassa, pannaan entistä tehokkaammin täytäntöön ETSK on kehottanut EU:ta tukemaan sitovaa YK:n sopimusta yritystoiminnasta ja ihmisoikeuksista (1)

  sekä harkitsemaan ILO:n yleissopimuksen laatimista ihmisarvoisesta työstä
  toimitusketjuissa. ETSK on myös ilmaissut tukensa huolellisuusvelvoitetta ja yritysvastuuta koskevalle tehokkaalle ja johdonmukaiselle unionin pakolliselle kehykselle, joka perustuisi työmarkkinaosapuolten kanssa käytävään vuoropuheluun ja useita sidosryhmiä kattavaan lähestymistapaan. | ETSK tunnustaa yritysten yhteiskuntavastuuseen perustuvien välineiden merkityksen oikeudenmukaisen kehityksen saavuttamisessa, sillä yritysten yhteiskuntavastuu on kannustin käyttäytymisen muuttamiseen myönteiseen suuntaan, kohti ympäristön ja yhteiskunnan kestävyyttä. ETSK on kuitenkin todennut, että tarvitaan myös parannuksia. Komitea kehottaakin EU:ta ja jäsenvaltioita varmistamaan, että jo olemassa olevat covid-19-pandemian jälkeiset kansainväliset välineet, joilla pyritään edistämään jatkuvaa, oikeudenmukaista ja kestävää kasvua ja joissa ihmisarvioinen työ on keskeisessä asemassa, pannaan entistä tehokkaammin täytäntöön ETSK on kehottanut EU:ta tukemaan sitovaa YK:n sopimusta yritystoiminnasta ja ihmisoikeuksista (1) sekä
  ILO:a tutkimaan mahdollisuuksia kehittää ja ottaa myöhemmin käyttöön sellaisia merkityksellisiä ja tarkoituksenmukaisia välineitä

   (2)

  , joilla edistetään ihmisarvoista työtä
  toimitusketjuissa. ETSK on myös ilmaissut tukensa huolellisuusvelvoitetta ja yritysvastuuta koskevalle tehokkaalle ja johdonmukaiselle unionin pakolliselle kehykselle, joka perustuisi työmarkkinaosapuolten kanssa käytävään vuoropuheluun ja useita sidosryhmiä kattavaan lähestymistapaan. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK tunnustaa yritysten yhteiskuntavastuuseen perustuvien välineiden merkityksen oikeudenmukaisen kehityksen saavuttamisessa, sillä yritysten yhteiskuntavastuu on kannustin käyttäytymisen muuttamiseen myönteiseen suuntaan, kohti ympäristön ja yhteiskunnan kestävyyttä. ETSK on kuitenkin todennut, että tarvitaan myös parannuksia. Komitea kehottaakin EU:ta ja jäsenvaltioita varmistamaan, että jo olemassa olevat covid-19-pandemian jälkeiset kansainväliset välineet, joilla pyritään edistämään jatkuvaa, oikeudenmukaista ja kestävää kasvua ja joissa ihmisarvioinen työ on keskeisessä asemassa, pannaan entistä tehokkaammin täytäntöön ETSK on kehottanut EU:ta tukemaan sitovaa YK:n sopimusta yritystoiminnasta ja ihmisoikeuksista (1)

  sekä harkitsemaan ILO:n yleissopimuksen laatimista ihmisarvoisesta työstä
  toimitusketjuissa. ETSK on myös ilmaissut tukensa huolellisuusvelvoitetta ja yritysvastuuta koskevalle tehokkaalle ja johdonmukaiselle unionin pakolliselle kehykselle, joka perustuisi työmarkkinaosapuolten kanssa käytävään vuoropuheluun ja useita sidosryhmiä kattavaan lähestymistapaan.

ETSK tunnustaa yritysten yhteiskuntavastuuseen perustuvien välineiden merkityksen oikeudenmukaisen kehityksen saavuttamisessa, sillä yritysten yhteiskuntavastuu on kannustin käyttäytymisen muuttamiseen myönteiseen suuntaan, kohti ympäristön ja yhteiskunnan kestävyyttä. ETSK on kuitenkin todennut, että tarvitaan myös parannuksia. Komitea kehottaakin EU:ta ja jäsenvaltioita varmistamaan, että jo olemassa olevat covid-19-pandemian jälkeiset kansainväliset välineet, joilla pyritään edistämään jatkuvaa, oikeudenmukaista ja kestävää kasvua ja joissa ihmisarvioinen työ on keskeisessä asemassa, pannaan entistä tehokkaammin täytäntöön ETSK on kehottanut EU:ta tukemaan sitovaa YK:n sopimusta yritystoiminnasta ja ihmisoikeuksista (1) sekä
  ILO:a tutkimaan mahdollisuuksia kehittää ja ottaa myöhemmin käyttöön sellaisia merkityksellisiä ja tarkoituksenmukaisia välineitä

   (2)

  , joilla edistetään ihmisarvoista työtä
  toimitusketjuissa. ETSK on myös ilmaissut tukensa huolellisuusvelvoitetta ja yritysvastuuta koskevalle tehokkaalle ja johdonmukaiselle unionin pakolliselle kehykselle, joka perustuisi työmarkkinaosapuolten kanssa käytävään vuoropuheluun ja useita sidosryhmiä kattavaan lähestymistapaan.

Äänestystulos

| Puolesta: | 65 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 97 |
| Pidättyi äänestämästä: | 13 |

Puolesta:

65

Vastaan:

97

Pidättyi äänestämästä:

13

| MUUTOSEHDOTUS 4


  SOC/727


  Ihmisarvoinen työ kaikkialla maailmassa


  Esityslistan kohta 2.7


  Muutetaan. | Esittäjät:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

MUUTOSEHDOTUS 4

SOC/727

Ihmisarvoinen työ kaikkialla maailmassa

Esityslistan kohta 2.7

Muutetaan.

Esittäjät:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK panee merkille huolellisuusvelvoitetta ja kestävyyttä koskevan yhdenmukaistetun EU:n sääntelykehyksen hyödyt. Hyötyihin kuuluu muun muassa se, että kaikilta yrityksiltä, myös EU:ssa toimivilta EU:n ulkopuolisten maiden yrityksiltä, edellytetään reilua kilpailua, sillä niillä on yhtäläiset toimintaolosuhteet ja näin parannetaan oikeusvarmuutta. Tällainen yhdenmukaistettu sääntelykehys helpottaa yritysten ja työntekijöiden siirtymistä ilmastoneutraaliin talouteen niin, että kaikissa maailmanlaajuisissa ketjuissa toteutuu sosiaalinen ja työelämän oikeudenmukaisuus. ETSK kehottaakin luomaan yritysten huolellisuusvelvoitetta varten johdonmukaisen ja tasapainoisen unionin sääntelykehyksen, joka on tehokas ja oikeasuhteinen. | ETSK panee merkille huolellisuusvelvoitetta ja kestävyyttä koskevan yhdenmukaistetun EU:n sääntelykehyksen hyödyt. Hyötyihin kuuluu muun muassa se, että kaikilta yrityksiltä, myös EU:ssa toimivilta EU:n ulkopuolisten maiden yrityksiltä, edellytetään
  kehyksen soveltamisalan puitteissa
  reilua kilpailua, sillä niillä on yhtäläiset toimintaolosuhteet ja näin parannetaan oikeusvarmuutta. Tällainen yhdenmukaistettu sääntelykehys helpottaa yritysten ja työntekijöiden siirtymistä ilmastoneutraaliin talouteen niin, että kaikissa maailmanlaajuisissa ketjuissa toteutuu sosiaalinen ja työelämän oikeudenmukaisuus. ETSK kehottaakin luomaan yritysten huolellisuusvelvoitetta varten johdonmukaisen ja tasapainoisen unionin sääntelykehyksen, joka on tehokas ja oikeasuhteinen. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK panee merkille huolellisuusvelvoitetta ja kestävyyttä koskevan yhdenmukaistetun EU:n sääntelykehyksen hyödyt. Hyötyihin kuuluu muun muassa se, että kaikilta yrityksiltä, myös EU:ssa toimivilta EU:n ulkopuolisten maiden yrityksiltä, edellytetään reilua kilpailua, sillä niillä on yhtäläiset toimintaolosuhteet ja näin parannetaan oikeusvarmuutta. Tällainen yhdenmukaistettu sääntelykehys helpottaa yritysten ja työntekijöiden siirtymistä ilmastoneutraaliin talouteen niin, että kaikissa maailmanlaajuisissa ketjuissa toteutuu sosiaalinen ja työelämän oikeudenmukaisuus. ETSK kehottaakin luomaan yritysten huolellisuusvelvoitetta varten johdonmukaisen ja tasapainoisen unionin sääntelykehyksen, joka on tehokas ja oikeasuhteinen.

ETSK panee merkille huolellisuusvelvoitetta ja kestävyyttä koskevan yhdenmukaistetun EU:n sääntelykehyksen hyödyt. Hyötyihin kuuluu muun muassa se, että kaikilta yrityksiltä, myös EU:ssa toimivilta EU:n ulkopuolisten maiden yrityksiltä, edellytetään
  kehyksen soveltamisalan puitteissa
  reilua kilpailua, sillä niillä on yhtäläiset toimintaolosuhteet ja näin parannetaan oikeusvarmuutta. Tällainen yhdenmukaistettu sääntelykehys helpottaa yritysten ja työntekijöiden siirtymistä ilmastoneutraaliin talouteen niin, että kaikissa maailmanlaajuisissa ketjuissa toteutuu sosiaalinen ja työelämän oikeudenmukaisuus. ETSK kehottaakin luomaan yritysten huolellisuusvelvoitetta varten johdonmukaisen ja tasapainoisen unionin sääntelykehyksen, joka on tehokas ja oikeasuhteinen.

Äänestystulos

| Puolesta: | 73 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 100 |
| Pidättyi äänestämästä: | 14 |

Puolesta:

73

Vastaan:

100

Pidättyi äänestämästä:

14

| MUUTOSEHDOTUS 5


  SOC/727


  Ihmisarvoinen työ kaikkialla maailmassa


  Kohta 4.6


  Muutetaan. | Esittäjät:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

MUUTOSEHDOTUS 5

SOC/727

Ihmisarvoinen työ kaikkialla maailmassa

Kohta 4.6

Muutetaan.

Esittäjät:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK pitää myönteisenä, että komissio on hyväksynyt Euroopan parlamentin pyynnön esittää ehdotus direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta (INT/973). ETSK panee merkille, että komission ehdotuksessa rajoitetaan direktiiviehdotuksen piiriin sisältyvien yritysten määrää ja siten Euroopan parlamentin pyynnön kattavuutta. ETSK kehottaa EU:n kolmea toimielintä käymään vuoropuhelua, jotta päästäisiin sopimukseen tästä johdonmukaisesta EU:n sääntelykehyksestä, muun muassa
  tulevan direktiivin soveltamisalan asianmukaisesta laajentamisesta
  , mikä parantaisi sen vaikuttavuutta myös kaikkien yritysten välisen tasapuolisen kilpailun osalta ja korjaisi joitakin ehdotetun tekstin sääntelyllisiä puutteita oikeusvarmuuden parantamiseksi yrityksille. | ETSK pitää myönteisenä, että komissio on hyväksynyt Euroopan parlamentin pyynnön esittää ehdotus direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta (INT/973). ETSK panee merkille, että komission ehdotuksessa rajoitetaan direktiiviehdotuksen piiriin sisältyvien yritysten määrää ja siten Euroopan parlamentin pyynnön kattavuutta. ETSK kehottaa EU:n kolmea toimielintä käymään vuoropuhelua, jotta päästäisiin sopimukseen tästä johdonmukaisesta EU:n sääntelykehyksestä, muun muassa
  poliittisten päättäjien on pidettävä mikro- ja pk-yritysten haasteellinen asema mielessään ja varmistettava, että Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla on valmiina tukivälineitä, kun huolellisuusvelvoitetta koskeva lainsäädäntö tulee voimaan

   (1), mikä parantaisi sen vaikuttavuutta myös kaikkien yritysten välisen tasapuolisen kilpailun osalta
  tulevan direktiivin soveltamisalan puitteissa
  ja korjaisi joitakin ehdotetun tekstin sääntelyllisiä puutteita oikeusvarmuuden parantamiseksi yrityksille. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK pitää myönteisenä, että komissio on hyväksynyt Euroopan parlamentin pyynnön esittää ehdotus direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta (INT/973). ETSK panee merkille, että komission ehdotuksessa rajoitetaan direktiiviehdotuksen piiriin sisältyvien yritysten määrää ja siten Euroopan parlamentin pyynnön kattavuutta. ETSK kehottaa EU:n kolmea toimielintä käymään vuoropuhelua, jotta päästäisiin sopimukseen tästä johdonmukaisesta EU:n sääntelykehyksestä, muun muassa
  tulevan direktiivin soveltamisalan asianmukaisesta laajentamisesta
  , mikä parantaisi sen vaikuttavuutta myös kaikkien yritysten välisen tasapuolisen kilpailun osalta ja korjaisi joitakin ehdotetun tekstin sääntelyllisiä puutteita oikeusvarmuuden parantamiseksi yrityksille.

ETSK pitää myönteisenä, että komissio on hyväksynyt Euroopan parlamentin pyynnön esittää ehdotus direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta (INT/973). ETSK panee merkille, että komission ehdotuksessa rajoitetaan direktiiviehdotuksen piiriin sisältyvien yritysten määrää ja siten Euroopan parlamentin pyynnön kattavuutta. ETSK kehottaa EU:n kolmea toimielintä käymään vuoropuhelua, jotta päästäisiin sopimukseen tästä johdonmukaisesta EU:n sääntelykehyksestä, muun muassa
  poliittisten päättäjien on pidettävä mikro- ja pk-yritysten haasteellinen asema mielessään ja varmistettava, että Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla on valmiina tukivälineitä, kun huolellisuusvelvoitetta koskeva lainsäädäntö tulee voimaan

   (1), mikä parantaisi sen vaikuttavuutta myös kaikkien yritysten välisen tasapuolisen kilpailun osalta
  tulevan direktiivin soveltamisalan puitteissa
  ja korjaisi joitakin ehdotetun tekstin sääntelyllisiä puutteita oikeusvarmuuden parantamiseksi yrityksille.

Äänestystulos

| Puolesta: | 68 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 97 |
| Pidättyi äänestämästä: | 15 |

Puolesta:

68

Vastaan:

97

Pidättyi äänestämästä:

15

| MUUTOSEHDOTUS 1


  SOC/727


  Ihmisarvoinen työ kaikkialla maailmassa


  Kohta 1.7


  Muutetaan. | Esittäjät:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

MUUTOSEHDOTUS 1

SOC/727

Ihmisarvoinen työ kaikkialla maailmassa

Kohta 1.7

Muutetaan.

Esittäjät:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Osana oikeudenmukaista ja kestävää taloutta koskevaa pakettiaan komissio on myös esittänyt ehdotuksen direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta (ks. asiakokonaisuuteen INT/973 kuuluva lausunto). ETSK pitää tätä ehdotusta tärkeänä askeleena ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämisessä yritysten ja niiden johtoportaan velvollisuutena. Komitea katsoo kuitenkin, että ehdotuksessa on edelleen monia puutteita (esim.
  soveltamisalan rajallisuus, sillä sitä sovelletaan suoraan vain suuriin yrityksiin ja vain välillisesti pk-yrityksiin
  ; työntekijöiden vähäinen edustus), eivätkä oikeudelliset käsitteet ole selviä (esim. ”vakiintuneiden” liikesuhteiden vaatimus), jolloin jäsenvaltioiden viranomaiset ja tuomioistuimet voivat soveltaa niitä eri tavoin, mikä aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta sekä työntekijöille että yrityksille. ETSK kehottaakin komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa käymään tasapainoista vuoropuhelua näiden puutteiden korjaamiseksi ja lopulta hyväksyttävän säädöksen vaikuttavuuden parantamiseksi. | Osana oikeudenmukaista ja kestävää taloutta koskevaa pakettiaan komissio on myös esittänyt ehdotuksen direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta (ks. asiakokonaisuuteen INT/973 kuuluva lausunto). ETSK pitää tätä ehdotusta tärkeänä askeleena ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämisessä yritysten ja niiden johtoportaan velvollisuutena. Komitea katsoo kuitenkin, että ehdotuksessa on edelleen monia puutteita (esim.
  on aihetta pelätä, että direktiivin säännösten, jotka eivät nimenomaisesti koske mikro- ja pk-yrityksiä, soveltamisalaa laajennetaan käytännössä epäsuorasti

   (1); työntekijöiden vähäinen edustus), eivätkä oikeudelliset käsitteet ole selviä (esim. ”vakiintuneiden” liikesuhteiden vaatimus), jolloin jäsenvaltioiden viranomaiset ja tuomioistuimet voivat soveltaa niitä eri tavoin, mikä aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta sekä työntekijöille että yrityksille. ETSK kehottaakin komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa käymään tasapainoista vuoropuhelua näiden puutteiden korjaamiseksi ja lopulta hyväksyttävän säädöksen vaikuttavuuden parantamiseksi. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Osana oikeudenmukaista ja kestävää taloutta koskevaa pakettiaan komissio on myös esittänyt ehdotuksen direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta (ks. asiakokonaisuuteen INT/973 kuuluva lausunto). ETSK pitää tätä ehdotusta tärkeänä askeleena ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämisessä yritysten ja niiden johtoportaan velvollisuutena. Komitea katsoo kuitenkin, että ehdotuksessa on edelleen monia puutteita (esim.
  soveltamisalan rajallisuus, sillä sitä sovelletaan suoraan vain suuriin yrityksiin ja vain välillisesti pk-yrityksiin
  ; työntekijöiden vähäinen edustus), eivätkä oikeudelliset käsitteet ole selviä (esim. ”vakiintuneiden” liikesuhteiden vaatimus), jolloin jäsenvaltioiden viranomaiset ja tuomioistuimet voivat soveltaa niitä eri tavoin, mikä aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta sekä työntekijöille että yrityksille. ETSK kehottaakin komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa käymään tasapainoista vuoropuhelua näiden puutteiden korjaamiseksi ja lopulta hyväksyttävän säädöksen vaikuttavuuden parantamiseksi.

Osana oikeudenmukaista ja kestävää taloutta koskevaa pakettiaan komissio on myös esittänyt ehdotuksen direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta (ks. asiakokonaisuuteen INT/973 kuuluva lausunto). ETSK pitää tätä ehdotusta tärkeänä askeleena ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämisessä yritysten ja niiden johtoportaan velvollisuutena. Komitea katsoo kuitenkin, että ehdotuksessa on edelleen monia puutteita (esim.
  on aihetta pelätä, että direktiivin säännösten, jotka eivät nimenomaisesti koske mikro- ja pk-yrityksiä, soveltamisalaa laajennetaan käytännössä epäsuorasti

   (1); työntekijöiden vähäinen edustus), eivätkä oikeudelliset käsitteet ole selviä (esim. ”vakiintuneiden” liikesuhteiden vaatimus), jolloin jäsenvaltioiden viranomaiset ja tuomioistuimet voivat soveltaa niitä eri tavoin, mikä aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta sekä työntekijöille että yrityksille. ETSK kehottaakin komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa käymään tasapainoista vuoropuhelua näiden puutteiden korjaamiseksi ja lopulta hyväksyttävän säädöksen vaikuttavuuden parantamiseksi.

Äänestystulos

| Puolesta: | 72 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 107 |
| Pidättyi äänestämästä: | 12 |

Puolesta:

72

Vastaan:

107

Pidättyi äänestämästä:

12

| MUUTOSEHDOTUS 2


  SOC/727


  Ihmisarvoinen työ kaikkialla maailmassa


  Kohta 1.12


  Muutetaan. | Esittäjät:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

MUUTOSEHDOTUS 2

SOC/727

Ihmisarvoinen työ kaikkialla maailmassa

Kohta 1.12

Muutetaan.

Esittäjät:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK kehottaa lisäksi EU:ta tukemaan sitovaa YK:n sopimusta yritystoiminnasta ja ihmisoikeuksista sekä
  harkitsemaan ILO:n yleissopimuksen laatimista ihmisarvoisesta




  työstä
  toimitusketjuissa. | ETSK kehottaa lisäksi EU:ta tukemaan sitovaa YK:n sopimusta yritystoiminnasta ja ihmisoikeuksista sekä
  ILO:a tutkimaan mahdollisuuksia kehittää ja ottaa myöhemmin käyttöön sellaisia merkityksellisiä ja tarkoituksenmukaisia välineitä,

   (1)

  joilla edistetään ihmisarvoista työtä
  toimitusketjuissa. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK kehottaa lisäksi EU:ta tukemaan sitovaa YK:n sopimusta yritystoiminnasta ja ihmisoikeuksista sekä
  harkitsemaan ILO:n yleissopimuksen laatimista ihmisarvoisesta

työstä
  toimitusketjuissa.

ETSK kehottaa lisäksi EU:ta tukemaan sitovaa YK:n sopimusta yritystoiminnasta ja ihmisoikeuksista sekä
  ILO:a tutkimaan mahdollisuuksia kehittää ja ottaa myöhemmin käyttöön sellaisia merkityksellisiä ja tarkoituksenmukaisia välineitä,

   (1)

  joilla edistetään ihmisarvoista työtä
  toimitusketjuissa.

Äänestystulos: Muutosehdotuksesta ei äänestetty, sillä se on täysin sama kuin edellä kohtaan 2.6 esitetty muutosehdotus.

| Puolesta: | – |
| --- | --- |
| Vastaan: | – |
| Pidättyi äänestämästä: | – |

Puolesta:

–

Vastaan:

–

Pidättyi äänestämästä:

–

---

(1)  ETSK on jo käsitellyt tätä kysymystä yksityiskohtaisesti asiakokonaisuuteen REX/518 kuuluvassa lausunnossa aiheesta ”Yhdistyneiden kansakuntien sitova sopimus yrityksistä ja ihmisoikeuksista”, https://webapi2016.EESC.europa.eu/v1/documents/eesc-2019-01278-00-01-ac-tra-fi.docx/content

(1)  ETSK on jo käsitellyt tätä kysymystä yksityiskohtaisesti asiakokonaisuuteen REX/518 kuuluvassa lausunnossa aiheesta ”Yhdistyneiden kansakuntien sitova sopimus yrityksistä ja ihmisoikeuksista”, https://webapi2016.EESC.europa.eu/v1/documents/eesc-2019-01278-00-01-ac-tra-fi.docx/content

(2)  
  Asiakokonaisuuteen REX/462 kuuluva lausunto ”Ihmisarvoinen työ globaaleissa toimitusketjuissa”, kohta 1.9 https://www.eesc.europa.eu/fi/our-work/opinions-information-reports/opinions/decent-work-global-supply-chains-own-initiative-opinion

(1)  
  Asiakokonaisuuteen INT/973 kuuluva lausunto ”Yritysten kestävä hallinnointi” (https://www.eesc.europa.eu/fi/our-work/opinions-information-reports/opinions/sustainable-corporate-governance), kohta 1
  .
  6.

(1)  
  Asiakokonaisuuteen INT/973 kuuluva lausunto ”Yritysten kestävä hallinnointi” (https://www.eesc.europa.eu/fi/our-work/opinions-information-reports/opinions/sustainable-corporate-governance), kohta 4.9
  .

(1)  
  Asiakokonaisuuteen REX/462 kuuluva lausunto ”Ihmisarvoinen työ globaaleissa toimitusketjuissa”, kohta 1.9 https://www.eesc.europa.eu/fi/our-work/opinions-information-reports/opinions/decent-work-global-supply-chains-own-initiative-opinion

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/161 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/161

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista”

(COM(2022) 241 final)

(2022/C 486/22)

| Esittelijä: | Mariya MINCHEVA |
| --- | --- |

Esittelijä:

Mariya MINCHEVA

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 14.6.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklan 2 kohta |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 6.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 146/0/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 14.6.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklan 2 kohta

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

6.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

146/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää ehdotettuja jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoja asianmukaisina, sillä niiden avulla puututaan työmarkkinoiden kiireellisimpiin ongelmiin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kiinnittää huomion yhä epävarmempaan geopoliittiseen tilanteeseen, joka vaikuttaa tulevaan kysyntään ja sitä kautta todennäköisesti yritysten investointipäätöksiin ja työsuhdeturvaan ja hidastanee yksityisen ja julkisen sektorin investointisuunnitelmien toteuttamista. Ostovoimaan vahvasti vaikuttavien korkean inflaation ja energianhintojen nousun sekä ennustetun taantuman vuoksi on entistäkin tärkeämpää varmistaa, että kestäville investoinneille on kilpailukykyinen perusta. Jäsenvaltioiden olisi edistettävä todellisia yhdentyneitä sisämarkkinoita ja autettava pk-yrityksiä laajentamaan toimintaansa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Näinä levottomina aikoina on toteutettava toimia, joilla vahvistetaan työmarkkinaosapuolten roolia ja osallistumista työllisyyttä koskevien, sosiaalisten ja taloudellisten uudistusten ja politiikkojen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, myös kehittämällä niiden valmiuksia. Tämä on tärkeää myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanon kannalta. Työllisyys- ja sosiaaliasioiden parissa toimivat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, koulutus- ja sosiaalipalvelujen tarjoajat, yhteiskunnalliset yritykset ja hyväntekeväisyysjärjestöt tarvitsevat suotuisan ympäristön, jotta ne voivat tarjota palvelujaan heikossa asemassa oleville väestöryhmille. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Koska työvoimapula on jälleen kasvussa, olisi toteutettava tehokkaita toimenpiteitä, joilla työmarkkinaosapuolia kannustetaan käsittelemään osaamistarpeita kansallisella tasolla. Toimet olisi mukautettava eri toimialoille ja paikallisiin tilanteisiin sopiviksi. Aiemmin hankittujen taitojen ja osaamisen ”elinkaari” lyhenee teknologian nopean muuttumisen ja vihreän ja digitaalisen siirtymän myötä entisestään, ja tarvittavien taitojen ja osaamisen hankkiminen kaikissa elämän vaiheissa on yhä tärkeämpää sekä työntekijöille että yrityksille. Työvoiman liikkuvuutta EU:ssa ja laillista työvoiman muuttoliikettä olisi edistettävä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että työssäkäyvien köyhyyden vähentämiseksi tarvitaan toimia, joissa yhdistellään erilaisia politiikkavälineitä ja työmarkkinaosapuolten neuvottelemia toimenpiteitä. Säällisten palkkojen, myös riittävien vähimmäispalkkojen, lisäksi toimintapoliittisina ohjauskeinoina voidaan käyttää hyvin suunniteltuja ja tilapäisiä taloudellisia kannustimia, joiden lisäksi toteutetaan kohdennettuja ja tehokkaita osaamisen kehittämiseen ja täydennyskoulutukseen liittyviä toimenpiteitä. Jäsenvaltioita olisi kannustettava toteuttamaan ne koordinoidusti, ja niitä olisi tuettava tässä työssä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kohdennettu tuki on erityisen tärkeää pitkäaikaistyöttömille ja/tai työvoiman ulkopuolella oleville ihmisille, koska se lisää heidän mahdollisuuksiaan päästä (takaisin) työmarkkinoille ja on tärkeä tekijä työpaikkojen säilyttämisessä. Koska pandemia on koetellut erityisen voimakkaasti nuoria, nimenomaan nuorille suunnatut, osallistavat ja ennakoivat poliittiset toimenpiteet ovat ratkaisevan tärkeitä sen varmistamiseksi, että nuoret eivät jää oman onnensa nojaan. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Työvoiman ulkopuolella olevien osuuden pienentämiseksi on pyrittävä saamaan työmarkkinoista etääntyneet henkilöt takaisin työelämään. Jos työn eri muotoja, työn joustavuutta ja etätyötä säännellään kansallisella tasolla asianmukaisesti lainsäädännön tai työehtosopimusneuvottelujen avulla, ne voivat olla tärkeitä tekijöitä heikossa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien ihmisten työnsaannin kannalta. Julkisia työvoimapalveluja olisi vahvistettava muun muassa digitalisoimalla niiden palveluja ja edistämällä yhteistyötä yksityisten työvoimapalvelujen ja muiden keskeisten työmarkkinatoimijoiden kanssa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Etenkin niitä jäsenvaltioita, joiden suoritustaso on sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun mukaan heikko, olisi kannustettava myös EU:n resurssien johdonmukaisen käytön avulla luomaan työnantajille suotuisat edellytykset työllistää vammaisia henkilöitä tai edistämään itsenäistä ammatinharjoittamista aina kun se on mahdollista. Yhteisötalouden toimijat ovat avainasemassa tällaisten työllisyyshankkeiden tukemisessa ja toteuttamisessa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Sukupuolten välisen palkkaeron poistamiseen tähtäävät toimenpiteet ovat edelleen tärkeitä, ja ongelman perimmäisiin syihin olisi puututtava. Parhaillaan käsiteltävänä olevan palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevan direktiiviehdotuksen pitäisi auttaa soveltamaan tehokkaammin periaatetta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan sama palkka samanarvoisesta työstä, sillä se on yksi keinoista puuttua sukupuolten palkkaeroon. Samalla olisi kuitenkin otettava huomioon huoli yrityksille ja erityisesti pk-yrityksille aiheutuvasta lisärasituksesta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Koska väestö ikääntyy, elinajanodote on yhä pidempi ja työvoima vähenee, jäsenvaltioiden sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmien haasteita on pohdittava tarkasti, jotta eläkejärjestelmät saadaan pidettyä riittävän tasoisina ja taloudellisesti kestävinä. Tarvitaan toimia työvoiman lisäämiseksi siten, että työmarkkinoiden osallistavuutta parannetaan muun muassa aktivoimalla väestöryhmiä, jotka eivät ole tällä hetkellä työmarkkinoilla tai ovat niillä aliedustettuina. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kun tilapäistä suojelua koskeva direktiivi tuli voimaan, jäsenvaltiot ryhtyivät nopeasti toimiin mukauttaakseen kansalliset sääntelykehyksensä, jotta ne voisivat tukea sodan vuoksi Eurooppaan paenneita ukrainalaisia ja Ukrainassa asuneita kolmansien maiden kansalaisia. Mahdollisiin pullonkauloihin on puututtava. |
| --- | --- |

1.11

2.   Yleishuomiot ja tausta

| 2.1 | Vuoden 2022 ohjausjaksolla on aloitettu uudelleen talouspolitiikan EU-ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja lisäksi ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti. Toukokuussa 2022 julkaistut maaraportit (1) sisältävät arvion edistymisestä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sitä koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa. Toimintasuunnitelmassa on asetettu sosiaalisia tavoitteita ja indikaattoreita, jotka ovat olennainen osa ohjausjaksoa ja kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia. Linkki sosiaali-indikaattoreiden tulostauluun tarjoaa kohdennetun katsauksen toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta. Maakohtaisia suosituksia on selkeytetty. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Neuvoston päätöksen (EU) 2020/1512 liitteessä vahvistetut jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat pidettiin voimassa vuonna 2021. Vuonna 2022 Euroopan komissio on ehdottanut useita muutoksia, joissa otetaan huomioon viimeaikaiset poliittiset aloitteet ja lisätään uusia osatekijöitä, jotka liittyvät Venäjän hyökkäykseen Ukrainaan. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio keskittyy covid-19-pandemian jälkeiseen ympäristöön, millä pyritään varmistamaan kestävä kasvu. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ukrainan sota on pahentanut toimitushäiriöitä ja lisännyt epävarmuutta. EU:n talouteen vaikuttaa lisäksi epäsuorasti muiden alueiden covid-19-terveystilanne. Ennusteiden mukaan EU:n talouden kasvu hidastuu ja inflaatio kiihtyy etenkin vuonna 2022 (2). Korkea inflaatioaste sekä energian ja kaasun hintojen jyrkkä nousu lisäävät yrityksiin (ja niiden kilpailukykyyn) ja kotitalouksiin (ja niiden ostovoimaan) kohdistuvaa painetta. Tämä vaikuttaa väistämättä joidenkin yritysten kykyyn luoda uusia työpaikkoja ja on haaste sosiaaliturvajärjestelmille tulevina kuukausina. Tarvitaan siis kohdennettuja toimintapolitiikkoja työmarkkinasiirtymien edistämiseksi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Samalla kun pyritään varmistamaan osallisuus ja oikeudenmukaisuus, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikassa olisi otettava huomioon myös taloudellinen ja sosiaalinen kehitys. Työmarkkinapolitiikan vaikutusta olisi arvioitava huolellisesti, jotta varmistetaan, että sillä edistetään kestävää elpymistä eikä heikennetä työllisyysastetta, työpaikkojen laatua ja ihmisten ostovoimaa. Työvoimapulaan ja osaamisvajeeseen olisi kiinnitettävä enemmän huomiota, ja tältä pohjalta olisi laadittava erityisiä poliittisia suosituksia ja aloitteita Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4

3.   Erityishuomiot

3.1   
  Suuntaviiva 5: Työvoiman kysynnän lisääminen

| 3.1.1 | Kestävä kasvu, laadukkaiden työpaikkojen luominen ja työelämään osallistuminen (mukaan lukien ikääntyneet, nuoret, naiset, työmarkkinoilta etääntyneet, työvoiman ulkopuolella olevat henkilöt jne.) ovat edelleen keskeisiä taloudellisia ja sosiaalisia haasteita Euroopassa. Jotta niihin pystytään vastaamaan, on varmistettava kilpailukykyinen perusta investoinneille hyödyntäen vihreän ja digitaalisen siirtymän tarjoamia mahdollisuuksia. ETSK kannattaa sitä, että Euroopan komissio kannustaa jäsenvaltioita luomaan liiketoimintaympäristön, joka voi edistää vastuullista yrittäjyyttä ja aitoa itsenäistä ammatinharjoittamista, vähentämään byrokratiaa, edistämään todellisia yhdentyneitä ja moitteettomasti toimivia sisämarkkinoihin ja auttamaan pk-yrityksiä laajentamaan toimintaansa. ETSK kehottaa painokkaasti pitämään mikroyritykset edelleen suuntaviivan 5 soveltamisalassa. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Työvoiman kysyntää voidaan edistää kaikkialla EU:ssa lisäämällä erityisesti tuotannollisia investointeja talouden keskeisillä aloilla, puuttumalla tarvittaessa työn verotuksen raskaisiin vaikutuksiin heikentämättä kuitenkaan sosiaaliturvaa ja varmistaen tulopohjan hyvinvointijärjestelmien kestävyyden takaamiseksi, tehostamalla verovilpin, veropetosten ja harmaan talouden torjuntaa, tarjoamalla työnantajien ja työntekijöiden käyttöön lainsäädännön tai työehtosopimusneuvottelujen avulla säänneltyjä erilaisia työnteon muotoja ja pyrkimällä samalla parantamaan uusien työnteon muotojen työoloja ja -ehtoja, jotta niistä tulee työntekijöille houkuttelevia. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Yhä epävarmempi geopoliittinen tilanne vaikuttaa tulevaan kysyntään ja sitä kautta todennäköisesti yritysten investointipäätöksiin ja työsuhdeturvaan ja hidastanee yksityisen ja julkisen sektorin investointisuunnitelmien toteuttamista. Inflaation vuoksi kasvu hidastuu ja reaalipalkkojen odotetaan laskevan ennen maltillista nousua ensi vuonna. ETSK panee merkille komission näkemyksen, jonka mukaan palkkasopimuksissa korostuu palkankorotusten sijasta todennäköisesti edelleen huoli työsuhdeturvasta (3). Inflaatio aiheuttaa palkankorotuspaineita ja rasittaa ostovoimaa. Erittäin vaarallisen palkka-hintakierteen välttämiseksi ja tuottavuuden lisäämiseksi on ratkaisevan tärkeää, että työmarkkinaosapuolet voivat parantaa työehtosopimusneuvottelujen kattavuutta ja käytäntöjä alakohtaisella ja yritysten tasolla, jolla voitaisiin ryhtyä konkreettisiin toimiin. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Samanaikaisesti tarvitaan rakenteellisia työmarkkinatoimenpiteitä laadukkaiden työmahdollisuuksien luomiseksi. Työvoiman liikkuvuutta EU:ssa ja laillista työvoiman muuttoliikettä olisi edistettävä. ETSK odottaa 27. huhtikuuta 2022 julkaistun komission toimenpidepaketin ”Laillinen muuttoliike – Osaajien houkutteleminen EU:hun” tarjoavan merkittävää tukea EU:n työmarkkinoille. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti sekä kiertotalouden korostamiseen alana, jolla on mahdollisuuksia luoda työpaikkoja, että sellaisten alojen tai alueiden tukemiseen, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa erityisen voimakkaasti alakohtaisen erikoistumisen vuoksi tai koska alue on keskittynyt tietyn tyyppiseen teollisuuteen. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | ETSK kiinnittää lisäksi huomiota kansainvälisen työkonferenssin 110. istunnossa hyväksyttyyn päätöslauselmaan turvallisen ja terveellisen työympäristön periaatteen lisäämisestä Kansainvälisen työjärjestön vahvistamiin työelämän perusperiaatteisiin ja -oikeuksiin ja korostaa tarvetta panostaa jatkuvasti työtapaturmien, ammattitautien ja työperäisten riskien ehkäisyn kulttuuriin. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | ETSK katsoo, että lakisääteiset tai työehtosopimusneuvotteluissa vahvistetut riittävät vähimmäispalkat ovat hyödyllinen väline työssäkäyvien köyhyyden torjumiseksi. Ne eivät kuitenkaan yksin riitä, vaan tarvitaan toimia, joissa yhdistellään erilaisia politiikkavälineitä. Toimintapoliittisina ohjauskeinoina voidaan käyttää hyvin suunniteltuja ja tilapäisiä taloudellisia kannustimia, verojärjestelmän uudelleenjakovaikutusten muokkaamista tarvittaessa jne. Rahoitusvälineiden lisäksi tarvitaan kohdennettuja ja tehokkaita osaamisen kehittämiseen ja täydennyskoulutukseen liittyviä toimenpiteitä, koska matalan osaamistason työntekijöillä on suurempi riski ajautua työssäkäyvänä köyhyyteen kuin korkean osaamistason työntekijöillä (19 prosenttia vs. 4,9 prosenttia) (4). Jäsenvaltioita olisi kannustettava toteuttamaan toimenpiteet koordinoidusti, ja niitä olisi tuettava tässä työssä. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja vapautta käydä työehtosopimusneuvotteluja vapaaehtoiselta pohjalta olisi kunnioitettava. Työehtosopimusneuvottelut ja niiden kattavuuden laajentaminen ovat edelleen parhaita keinoja löytää oikea tasapaino palkanmuodostukseen, kun on kyse palkkojen oikeudenmukaisuudesta ja sopeuttamisesta tuottavuuden kehitykseen, työolojen ja -ehtojen parantamisesta ja sosiaaliturvamaksuista. Työmarkkinaosapuolten tehokas osallistuminen on tärkeää silloinkin, kun vähimmäispalkka on lakisääteinen, sillä se auttaa määrittämään kansalliseen tilanteeseen mukautetut asianmukaiset ratkaisut ylöspäin suuntautuvan sosioekonomisen lähentymisen saavuttamiseksi. Jos työehtosopimusneuvottelujen kattavuus on heikko, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä luomaan työmarkkinaosapuolille suotuisat olosuhteet sen laajentamiseksi. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Työmarkkinaosapuolten panos on osoittautunut erittäin arvokkaaksi covid-19-kriisin aikana. Näinä levottomina aikoina on toteutettava toimia, joilla vahvistetaan työmarkkinaosapuolten roolia ja osallistumista työllisyyttä koskevien, sosiaalisten ja taloudellisten uudistusten ja politiikkojen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, myös kehittämällä niiden valmiuksia. Tämä on tärkeää myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanon kannalta. Myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden asema niiden toimintaan liittyvillä politiikanaloilla olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

3.1.9

3.2   
  Suuntaviiva 6: Työvoiman tarjonnan lisääminen, työhön pääsyn parantaminen sekä elinikäisten taitojen ja osaamisen hankkiminen

| 3.2.1 | ETSK on tyytyväinen suuntaviivan otsikon muuttamiseen siten, että siihen sisällytettiin elinikäisen oppimisen käsite. Aiemmin hankittujen taitojen ja osaamisen ”elinkaari” lyhenee teknologian nopean muuttumisen ja vihreän ja digitaalisen siirtymän myötä entisestään, ja tarvittavien taitojen ja osaamisen hankkiminen kaikissa elämän vaiheissa on yhä tärkeämpää sekä työntekijöille että yrityksille. Siksi on tärkeää arvioida jaettua vastuuta elinikäisestä oppimisesta työpaikkojen tasolla. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotettuun lähestymistapaan, jossa tarjotaan kattavia tukitoimenpiteitä työmarkkinoiden muutosten hallinnan helpottamiseksi. Täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuudet (5) ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta ihmiset voivat pysyä työmarkkinoiden muutosten tasalla, ja tällaisen koulutuksen saatavuus on taattava työelämän kaikissa vaiheissa (Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaate 1). Riittämätön motivaatio osallistua koulutukseen on kuitenkin yhä vakava haaste, johon on etsittävä ratkaisuja. Työmarkkinaosapuolilla on merkittävä rooli osaamistarpeiden arvioinnissa. Koulutusrahastot ovat tärkeitä työhön liittyvän koulutuksen rahoittamisessa, ja jäsenvaltioiden olisi edistettävä ja vaihdettava hyviä käytäntöjä (6). |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Kohdennettu tuki on erityisen tärkeää pitkäaikaistyöttömille ja/tai työvoiman ulkopuolella oleville ihmisille, koska se lisää heidän mahdollisuuksiaan päästä (takaisin) työmarkkinoille ja on tärkeä tekijä työpaikkojen säilyttämisessä. Jäsenvaltioita olisi kannustettava aloittamaan pitkäaikaistyöttömiä henkilöitä koskevat erityistoimenpiteet ehdotettua aiemmin eli jo ennen kuin työttömyyttä on jatkunut 18 kuukautta. Kohdennettuja toimenpiteitä houkuttelevien urapolkujen tarjoamiseksi nuorille tarvitaan kiireellisesti. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Työvoimapula kasvaa jälleen covid-19-kriisin aikaisen lieventymisen jälkeen (7). Tehokkaiden osaamisen tarve-ennusteiden puute aiheuttaa suuria ongelmia työnantajille kaikkialla EU:ssa. Työmarkkinoiden tarpeisiin läheisesti liittyvillä aikuiskoulutukseen ja osaamisen kehittämiseen suunnattavilla investoinneilla voi olla ratkaiseva rooli talouden elpymisessä ja sosiaalisen Euroopan rakentamisessa. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Tämä koskee myös Ukrainan sotaa pakenevia pakolaisia. Kielikoulutuksen lisäksi on toteutettava toimia, joilla helpotetaan jo hankittujen ja työmarkkinoille integroitumista varten tarvittavien pätevyyksien tunnustamista. ETSK suhtautuukin myönteisesti komission julkaisemiin suuntaviivoihin Venäjän hyökkäyssotaa Ukrainasta pakenevien ihmisten auttamiseksi työmarkkinoille, ammatilliseen koulutukseen ja aikuiskoulutukseen (8). |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | REPowerEU-suunnitelman täytäntöönpanoa varten tarvittavat investoinnit liittyvät tiiviisti koulutetun työvoiman tarpeeseen. ETSK toistaa yksilöllisiä oppimistilejä (9) koskevan kantansa, jonka mukaan jäsenvaltioiden on voitava jatkossakin päättää täysin siitä, ottavatko ne tällaiset oppimistilit käyttöön yhtenä koulutuksen tarjoamisen ja rahoittamisen mekanismina. Yksilöllisten oppimistilien on joka tapauksessa edistettävä pääsyä tunnustettuun ja validoituun koulutukseen. Työmarkkinaosapuolilla on hyvin tärkeä rooli asiaankuuluvien koulutusrahastojen suunnittelussa ja/tai hallinnoinnissa. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | ETSK on samaa mieltä siitä, että tarvitaan ponnisteluja yleisen pätevyystason nostamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa. Tämä on erityisen tärkeää oppimisprosessin alussa mutta myös koko työelämän ajan. Kuten yhteisessä työllisyysraportissa 2022 (10) aivan oikein todetaan, koulunkäynnin varhain keskeyttäneiden nuorten osuuden laskusuuntaus on hidastunut ja osuus on laskenut vuosina 2015–2020 vain 1,1 prosenttiyksikköä. Erityisen tärkeää on vahvistaa työssä oppimiseen perustuvia jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen järjestelmiä ja korkea-asteen koulutuksen työmarkkinarelevanssia sekä lisätä STEM-aineiden ammatillisen ja korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden henkilöiden ja erityisesti naisten määrää. |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Pandemia on koetellut nuoria erityisen voimakkaasti: he ovat olleet yksi pandemian aiheuttamasta talous- ja sosiaalikriisistä eniten kärsineistä ryhmistä. Covid-19-kriisi on mitätöinyt nuorisotyöllisyydessä kymmenen vuoden aikana saavutetun edistyksen. Hallinnon ja instituutioiden on otettava huomioon kunkin megatrendin (globalisaatio, ilmastokriisi, väestörakenteen muutos ja teknologian kehittyminen) vaikutus, jotta työelämän muutoksiin voidaan valmistautua asianmukaisesti. Nimenomaan nuorisolle suunnatut, osallistavat ja ennakoivat poliittiset toimenpiteet ovat ratkaisevan tärkeitä sen varmistamiseksi, että nuoret eivät jää oman onnensa nojaan (11). |
| --- | --- |

3.2.8

| 3.2.9 | Sukupuolten palkkaero on edelleen merkittävä haaste EU:ssa. Koska ongelma on hyvin erilainen eri maissa, on tärkeää puuttua sen perimmäisiin syihin, kuten työmarkkinoilla ja koulutuksessa tapahtuvaan eriytymiseen, sukupuolistereotypioihin, kohtuuhintaisen lastenhoidon ja muun hoitoinfrastruktuurin puuttumiseen sekä koti- ja hoitotöiden epätasaiseen jakautumiseen. Mahdollinen palkkasyrjintä (mukaan lukien ikään perustuva palkkasyrjintä) on kitkettävä pois. Euroopan komission esittämän ja parhaillaan käsiteltävänä olevan palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevan direktiiviehdotuksen pitäisi auttaa jäsenvaltioita soveltamaan tehokkaammin periaatetta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan sama palkka samanarvoisesta työstä, sillä se on yksi keinoista puuttua sukupuolten palkkaeroon. Samalla olisi kuitenkin otettava huomioon huoli yrityksille ja erityisesti pk-yrityksille aiheutuvasta lisärasituksesta. |
| --- | --- |

3.2.9

3.3   
  Suuntaviiva 7: Työmarkkinoiden toiminnan ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun toimivuuden parantaminen

| 3.3.1 | Työmarkkinoiden toimivuuden parantamiseksi eri toimijoiden (julkiset työvoimapalvelut ja sosiaalipalvelut) rooleja ja vastuita on uudistettava. On pohdittava mahdollisuuksia luoda kumppanuuksia sosiaalipalvelujen (etäämmällä työmarkkinoista olevien henkilöiden tavoittaminen ja auttaminen osallistumaan koulutusohjelmiin), julkisten työvoimapalvelujen (mukautettu aktiivinen työvoimapolitiikka, johon kuuluvat työntekijän aseman säilyttämistä koskeva osio sekä ohjaus- ja neuvontapalvelut) ja yksityisten työvoimapalvelujen (yhteiset ja/tai täydentävät toimet eli avoimia työpaikkoja koskevan tietokannan jakaminen) välillä. Politiikkatoimien tehokkuutta on arvioitava, ja toimia on tarvittaessa mietittävä uudelleen tai muokattava. Julkisten työvoimapalvelujen valmiuksia olisi parannettava muun muassa digitalisoimalla tarjottavia palveluja. Myös yhteistyötä yksityisten työvoimapalvelujen ja muiden asiaankuuluvien työmarkkinatoimijoiden kanssa olisi edistettävä. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Työmarkkinaosapuolilla on tässä keskeinen rooli erityisesti paikallisilla työmarkkinoilla ja siirtymävaiheen aloilla, joilla ne voivat helpottaa sujuvaa siirtymistä toimialojen, työpaikkojen ja/tai ammattien välillä. Myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on tärkeä rooli, sillä niillä on erityisasiantuntemusta työn eri muodoista (etenkin heikossa asemassa olevien väestöryhmien osalta) ja sosiaalisista kysymyksistä sekä yleishyödyllisten koulutus- ja sosiaalipalvelujen tarjoajina. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Työvoiman ulkopuolella olevien osuus on edelleen suhteellisen suuri koko EU:ssa (12). Nyt on aika saada työmarkkinoilta etääntyneet henkilöt takaisin työelämään. Jos työn eri muotoja, työn joustavuutta ja etätyötä säännellään kansallisella tasolla asianmukaisesti lainsäädännön tai työehtosopimusneuvottelujen avulla oikeudenmukaisten työolojen ja -ehtojen takaamiseksi, ne voivat olla tärkeitä tekijöitä varsinkin heikossa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien ihmisten työnsaannin kannalta. Sosiaalinen infrastruktuuri ja sosiaalipalvelut, kuten lastenhoito ja pitkäaikaishoito, antavat hoitovastuuta kantaville ihmisille mahdollisuuden harkita siirtymistä työmarkkinoille. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Yhteistyö työmarkkinaosapuolten kanssa on keskeistä sellaisten oikeudenmukaisten, avoimien ja ennakoitavien työolojen ja -ehtojen edistämiseksi, joissa oikeudet ja velvollisuudet ovat tasapainossa. ETSK on samaa mieltä tarpeesta estää epävirallisiin ja epävarmoihin työoloihin johtavat työsuhteet, myös alustatyössä, jota koskevaa direktiiviehdotusta käsitellään parhaillaan. Komitea huomauttaa, että kaikissa uusia työskentelytapoja, kuten alustatyötä, koskevissa sääntelytoimenpiteissä olisi huolehdittava joustavien työjärjestelyjen sääntelystä soveltuvalla tasolla EU:ssa ja kansallisesti samalla kun tarjotaan olennaiset takeet työntekijöiden riittävästä suojelusta. Työmarkkinaosapuolten asemaa olisi kunnioitettava. |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   
  Suuntaviiva 8: Yhtäläisten mahdollisuuksien ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä köyhyyden torjuminen

| 3.4.1 | Nyt kun Euroopassa on meneillään useita kriisejä, on erityisen tärkeää edistää yhtäläisten mahdollisuuksien tarjoamista kaikille ja osallistavia työmarkkinoita, jotta voidaan yhtäältä saavuttaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa koskevassa toimintasuunnitelmassa asetettu tavoite, jonka mukaan 78 prosenttia ihmisistä olisi saatava työelämään, ja toisaalta lievittää työvoimapulaa. Tämä koskee kaikkia työmarkkinoilla aliedustettuina olevia ihmisiä mutta myös valtavan suurta Ukrainan sotaa paenneiden ihmisten joukkoa. Kun tilapäistä suojelua koskeva direktiivi tuli voimaan, jäsenvaltiot ryhtyivät nopeasti toimiin mukauttaakseen kansalliset sääntelykehyksensä, jotta ne voisivat tukea sodan vuoksi Eurooppaan paenneita ukrainalaisia ja Ukrainassa asuneita kolmansien maiden kansalaisia. Mahdollisiin pullonkauloihin on puututtava. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Erilaisiin heikossa asemassa oleviin väestöryhmiin (kuten ikääntyneisiin työntekijöihin, [nuoriin] vammaisiin henkilöihin, hoitovelvollisiin, pitkäaikaistyöttömiin, ihmisiin, joilla on hajanainen työhistoria, työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleviin, maahanmuuttajiin jne.) on sovellettava räätälöityä lähestymistapaa. Myös maaseutu- ja kaupunkialueiden väliset työllisyyserot on otettava huomioon. EU:n varoja olisi käytettävä vipuna, jonka avulla kannustetaan etenkin sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun mukaan heikosti suoriutuvia jäsenvaltioita tarjoamaan työnantajille suotuisat edellytykset työllistää vammaisia henkilöitä tai edistämään itsenäistä ammatinharjoittamista. Säällinen työ on paras keino vähentää köyhyyttä ja kunnioittaa ihmisarvoa. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Tilapäisiä etuuksia ja toimeentulotukitoimia olisi tarjottava niin kauan kuin ne ovat tarpeen, jotta työttömiä ja pienituloisia voidaan auttaa löytämään uusia ja parempia työllistymismahdollisuuksia. Työssä käyville maksettavat etuudet (13) voivat heikossa asemassa olevien väestöryhmien työmarkkinaosallistumista helpottavien rakenteellisten toimenpiteiden ohella helpottaa työmarkkinoille siirtymistä, mutta niiden olisi oltava vain täydentäviä siirtymävaiheen hätätoimenpiteitä, sillä olisi edistettävä ja tuettava asianmukaista, kohtuullisen elintason mahdollistavaa palkkapolitiikkaa. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Yhteisötalouden yritykset ovat tärkeitä, erityisesti aloitustason työpaikkoina heikoimmassa asemassa oleville henkilöille ja palvelujen tarjoamiseksi alueellisella tasolla. ETSK suhtautuu myönteisesti komission julkaisemaan yhteisötalouden toimintasuunnitelmaan ja kehottaa komissiota käynnistämään arviointeja parhaiden hankkeiden kartoittamiseksi kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | On erityisen tervetullutta, että lapsiin kiinnitetään paljon huomiota. Lasten köyhyyteen olisi puututtava kattavien ja yhdennettyjen toimenpiteiden avulla, ja lapsitakuun täytäntöönpanoa olisi edistettävä. Komitea on täysin samaa mieltä siitä, että kohtuuhintaisten, helposti saatavien ja laadukkaiden palvelujen, kuten varhaiskasvatuksen, iltapäivähoidon, yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, asumisen sekä terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon, saatavuus on välttämätöntä yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamiseksi. Yleisemmin tarkasteltuna olisi vahvistettava yksilön tarpeisiin liittyvien laadukkaiden sosiaalipalvelujen saatavuutta käytännössä. Covid-19-kriisi nosti tämän aiheen voimakkaasti esille, eikä sitä pidä unohtaa pandemian päätyttyä. |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.4.6 | Energiamurrokseen johtava vihreä siirtymä ja erityisesti viimeaikaiset energian hinnannousut tekevät lisäksi heikossa asemassa olevien väestöryhmien elämästä entistä monimutkaisempaa (14). Energiaköyhyyden poistamiseksi ja sen varmistamiseksi, että toteutettavat toimenpiteet ovat hyvin kohdennettuja ja tehokkaita, on vielä tehtävä työtä, vaikka poliittisia sitoumuksia onkin jo tehty. |
| --- | --- |

3.4.6

| 3.4.7 | Yhtäaikainen väestön ikääntyminen, elinajanodotteen piteneminen ja työvoiman väheneminen merkitsevät sitä, että yhä suurempi joukko ikäihmisiä tulee olemaan taloudellisesti riippuvaisia, ellemme onnistu lisäämään työvoimaa siten, että työmarkkinoiden osallistavuutta parannetaan muun muassa aktivoimalla väestöryhmiä, jotka eivät ole tällä hetkellä työmarkkinoilla tai ovat niillä aliedustettuina. On ryhdyttävä toimiin jäsenvaltioiden sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmien haasteisiin vastaamiseksi. Eläkejärjestelmien riittävyys ja taloudellinen kestävyys kaikkien kannalta on ratkaisevan tärkeää kaikissa jäsenvaltioissa. ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdottamaan kattavaan lähestymistapaan miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamiseksi eläkeoikeuksien hankinnassa ja on samaa mieltä tarpeesta laatia aktiivisena ikääntymisen strategioita, joilla helpotetaan ikääntyneiden osallistumista työmarkkinoille ja kavennetaan sukupuolten välistä eläke-eroa. ETSK korostaa, että on tärkeää välttää ihmisten työuran aikaisten työssäolojaksojen hajanaisuutta, jotta sosiaaliturvajärjestelmille saadaan tukea sosiaaliturvamaksuista ja varmistetaan, että ihmiset saavat työuran päätyttyä riittävät eläketulot. |
| --- | --- |

3.4.7

Bryssel 22. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EU-ohjausjakso 2022 – Maaraportit.

1

(2)  European Economic Forecast –
  Spring 2022.

2

European Economic Forecast –

Spring 2022

(3)  Spring 2022 Economic Forecast: Russian invasion tests EU economic resilience.

3

Spring 2022 Economic Forecast: Russian invasion tests EU economic resilience

(4)  Yhteinen työllisyysraportti 2022.

4

(5)  Ks. myös työmarkkinoiden seurantaryhmän tutkimusraportti The work of the future: ensuring lifelong learning and training of employees.

5

The work of the future: ensuring lifelong learning and training of employees

(6)  ETSK:n lausunto aiheesta Oppimista ja työllistyvyyttä koskeva paketti (EUVL C 323, 26.8.2022, s. 62).

6

Oppimista ja työllistyvyyttä koskeva paketti

(7)  Yhteinen työllisyysraportti 2022.

7

(8)  C(2022) 4050 final.

8

(9)  Neuvoston suositus yksilöllisistä oppimistileistä.

9

(10)  Hyväksytty neuvostossa 14. maaliskuuta 2022.

10

(11)  ETSK valmistelee parhaillaan tiedonantoa aiheesta ”Nuorten yhdenvertainen kohtelu työmarkkinoilla”.

11

(12)  Työvoiman ulkopuolella olevien osuus on suurin Italiassa (yli 37 prosenttia vuonna 2021). Työvoiman ulkopuolella olevia on yli 30 prosenttia myös Kroatiassa, Romaniassa, Kreikassa ja Belgiassa. Täällä on lisätietoja työvoiman ulkopuolella olevan väestön määristä Euroopassa.

12

(13)  Työssä käyville maksettavilla etuuksilla tarkoitetaan OECD:n määritelmän mukaan pysyviä työehtoisia verohyvityksiä, verohelpotuksia tai vastaavia työehtoisia etuusjärjestelmiä, joiden tarkoituksena on sekä lievittää työssäkäyvien köyhyyttä että lisätä pienituloisten työntekijöiden työnteon kannustimia.

13

(14)  Ks. myös ETSK:n lausunto aiheesta ”Sosiaalinen ilmastorahasto” (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 158).

14

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/168 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/168

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan puolustusteollisuuden vahvistamista yhteistoiminnallisten hankintojen avulla koskevan välineen perustamisesta”

(COM(2022) 349 final)

(2022/C 486/23)

| Yleisesittelijä: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Toinen yleisesittelijä: | Jan PIE |

Yleisesittelijä:

Maurizio MENSI

Toinen yleisesittelijä:

Jan PIE

| Lausuntopyyntö | neuvosto, 22.7.2022
  Euroopan parlamentti, 12.9.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 173 artiklan 3 kohta |
| Vastaava elin | neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 155/1/13 |

Lausuntopyyntö

neuvosto, 22.7.2022

Euroopan parlamentti, 12.9.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 173 artiklan 3 kohta

Vastaava elin

neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset”

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

155/1/13

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen asetukseksi Euroopan puolustusteollisuuden vahvistamista yhteistoiminnallisten hankintojen avulla koskevan välineen (European Defence Industry Reinforcement through common Procurement Act, EDIRPA) perustamisesta Euroopan puolustusteollisuuden ja puolustusvoimavarojen vahvistamiseksi nopeasti Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan aiheutuvien välittömien haasteiden vuoksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa EDIRPA-välineelle asetettuja tavoitteita, jotka ovat Euroopan puolustusalan teollisen ja teknologisen perustan (European defence technological and industrial base, EDTIB) kehittäminen, jotta se toimisi entistä tehokkaammin ja kykenisi reagoimaan hätätilanteisiin nopeammin ja unionin selviytymiskyky olisi siten parempi, sekä jäsenvaltioiden keskinäisen yhteistyön edistäminen puolustushankinnoissa. Molemmat tavoitteet ovat tärkeämpiä kuin koskaan, nyt kun Euroopassa käydään taas sotaa ja on myös yleisesti ottaen tarpeen huolehtia yhteiskunnan asianmukaisesta suojelusta mahdollisten tulevien strategisten jännitteiden varalta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että EDIRPA-välineen avulla voidaan vastata nykyistä jäsennellymmin ja koordinoidummin tällä hetkellä huipussaan olevaan kiireellisesti tarvittavien standarditarvikkeiden kysyntään mutta sitä ei voida pitää tulossa olevan Euroopan puolustusalan investointiohjelman (European Defence Investment Programme, EDIP) esiasteena, koska se on melko heikko teollisuuspolitiikan välineenä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK on samaa mieltä tarpeesta toteuttaa toimia, joilla nopeutetaan yhteistyöpohjaisesti teollisuuden sopeutumista rakennemuutoksiin mm. lisäämällä Euroopan teollisuuden valmistuskapasiteettia, jotta sen olisi helpompi vastata oikea-aikaisesti jäsenvaltioiden kasvavaan kysyntään. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK uskoo myös, että yhteishankintoja tarvitaan sen varmistamiseksi, ettei kansallisten puolustusinvestointien kasvu pirstaloi Euroopan puolustusalaa entisestään, kavenna yhteistyömahdollisuuksia, lisää ulkoisia riippuvuuksia tai vaaranna yhteentoimivuutta, ja siten siitä huolehtimiseksi, että kaikki jäsenvaltiot pystyvät täyttämään nopeasti kiireellisimmät resurssitarpeensa, jotka Venäjän hyökkäys Ukrainaan on tuonut esiin tai joita se on korostanut. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on niin ikään vakuuttunut siitä, että varastojen täydentäminen edellyttää usein Ukrainaan lähetettyjen tuotteiden korvaamista täsmälleen samoilla tuotteilla. Tällaisilla hankinnoilla ei välttämättä ole merkittävää rakenteellista vaikutusta teollisuuteen, eivätkä ne edistä teknologista innovointia. ETSK pohtiikin, olisiko EDIRPA-välineen toimintaperiaatetta laajennettava suoralta kädeltä niin, että sitä sovelletaan tulevassa EDIP-ohjelmassa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK on tyytyväinen lähestymistapaan, jonka mukaan EU:n talousarviosta myönnetään suoraa rahoitustukea yhteishankintojen edistämiseksi, mutta epäilee, etteivät 500 miljoonan euron määrärahat ole riittävät, jotta ne vaikuttaisivat merkittävästi jäsenvaltioiden hankintapäätöksiin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK pohtii, miten tehokasta on käyttää rahoitustukea välineen toteuttamista koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen apuun tai myöskään jakaa avustuksia sellaisen rahoituksen muodossa, joka ei perustu kustannuksiin. Komitea kehottaakin lainsäätäjiä selventämään tätä menetelmää EU:n varainkäytön vaikuttavuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK pitää myönteisenä, että EU:n taloudellinen tuki rajoitetaan koskemaan vain EU-maissa tai assosioituneissa maissa tehtäviä puolustustuotehankintoja ja että kolmannen maan määräysvallassa oleville EU:n yrityksille asetetaan erityisehdot. Tällainen rajoitus on eurooppalaisten veronmaksajien edun mukainen, tarpeen EU:n puolustusteollisten valmiuksien vahvistamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi ja lisäksi strategista riippumattomuutta koskevan tavoitteen mukainen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa kuitenkin tulkitsemaan joustavasti vaatimusta, jonka mukaan puolustustuotteeseen ei saa kohdistua assosioitumattoman kolmannen maan (tai tällaisen maan yhteisön) asettamia rajoituksia. Koska EDIRPA-väline koskee standarditarvikkeiden hankintoja ja sillä pyritään vastaamaan kiireellisimpiin tuotetarpeisiin, ETSK ei pidä kyseistä vaatimusta EDIRPA-välineen kannalta yhtä merkityksellisenä kuin Euroopan puolustusrahaston kannalta, sillä rahaston tavoitteena on tulevaisuuden voimavarojen kehittäminen. Vaatimusta olisikin sovellettava harkitusti, pyrkien löytämään kultainen keskitie yhtäältä riippumattomuuden lisäämistä koskevan tavoitteen ja toisaalta sen välillä, että hankinnat ovat kiireellisiä ja tuotteiden on oltava yhteentoimivia olemassa olevien tarvikkeiden kanssa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kannattaa suunniteltua suoraa hallinnointia mutta korostaa tarvetta varmistaa, että asiasta vastaavat komission yksiköt saavat ajoissa tarvittavat henkilöresurssit pystyäkseen selviytymään tällaisen hallinnoinnin aiheuttamasta työtaakasta. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä Euroopan komission yhdessä Euroopan puolustusviraston johtajana toimivan korkean edustajan kanssa perustaman yhteisten puolustushankintojen työryhmän kanssa, jotta EDIRPA-välineen onnistunut täytäntöönpano voidaan taata. |
| --- | --- |

1.12

2.   Taustaa

| 2.1 | Versailles’ssa 11. maaliskuuta 2022 kokoontuneet EU:n valtion- ja hallitusten päämiehet sitoutuivat vahvistamaan Euroopan puolustusvoimavaroja Venäjän Ukrainaa vastaan toteuttaman sotilaallisen hyökkäyksen vuoksi. Versailles’n julistuksessa todetaan, että jäsenvaltioiden olisi lisättävä puolustusmenoja, tehostettava yhteistyötä toteuttamalla yhteishankkeita, korjattava puutteet ja saavutettava voimavaroja koskevat tavoitteet, edistettävä innovointia muun muassa siviili- ja sotilasalan synergioiden avulla sekä vahvistettava EU:n puolustusteollisuutta. Eurooppa-neuvosto pyysi ”komissiota koordinoidusti Euroopan puolustusviraston kanssa esittämään toukokuun puoliväliin mennessä analyysin puolustusalan investointivajeista ja tekemään kaikki tarvittavat aloitteet Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan vahvistamiseksi”. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vastauksena tähän pyyntöön Euroopan komissio ja korkea edustaja esittivät 18. toukokuuta 2022 yhteisen tiedonannon puolustusalan investointivajeiden analyysistä ja siihen perustuvista jatkotoimista. Yhteisessä tiedonannossa todetaan, että puolustusalalla vuosia jatkuneen merkittävän investointivajeen seurauksena EU kärsii nyt tuotanto- ja voimavaravajeista ja puolustustarvikevarastoja on niukasti. Puolustustarvikkeiden siirrot Ukrainaan ja rauhan aikaa varten mitoitetut varastomäärät ovat johtaneet puolustustarvikkeiden akuutteihin ja kriittisiin vajeisiin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Yhteisessä tiedonannossa muistutetaan jäsenvaltioita siitä, että niiden on kiireellisesti palautettava puolustussektorin torjuntavalmius ottaen huomioon turvallisuustilanne ja Ukrainaan jo tehdyt siirrot. Tarvikevarastojen täydentäminen mahdollistaisi myös lisäavun antamisen Ukrainalle. Yhteisessä tiedonannossa kehotetaan lisäksi jäsenvaltioita tekemään tarvittavat puolustustarvike- ja -materiaalihankinnat yhdessä. Järjestämällä kiireesti tarvittavien tuotteiden yhteishankintoja saataisiin enemmän vastinetta rahalle, parannettaisiin yhteentoimivuutta ja vältyttäisiin siltä, että haavoittuvassa asemassa olevat jäsenvaltiot eivät saisi tarvitsemaansa, koska puolustusteollisuuteen kohdistuu ristiriitaisia vaatimuksia eikä teollisuus pysty vastaamaan kysynnän äkilliseen kasvuun lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tätä taustaa vasten yhteisessä tiedonannossa ehdotetaan kannustamista yhteistoiminnallisiin hankintoihin EU:n talousarvion kautta erityisen lyhyen aikavälin välineen avulla, jonka tarjoaman EU-tason taloudellisen tuen on määrä edistää yhteistyöhön perustuvia puolustusalan hankintoja jäsenvaltioissa ja vahvistaa Euroopan puolustusalan teollista ja teknologista perustaa samalla, kun varmistetaan eurooppalaisten asevoimien toimintakyky, toimitusvarmuus ja parempi yhteentoimivuus. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komissio vastasi kehotukseen tilanteen kiireellisyyden huomioon ottaen esittämällä 19. heinäkuuta 2022 ehdotuksen tällaisen välineen perustamisesta eli ehdotuksen asetukseksi Euroopan puolustusteollisuuden vahvistamista yhteistoiminnallisten hankintojen avulla koskevan välineen (EDIRPA) perustamisesta. Komissio odottaa, että asetus hyväksytään nopeasti ja että se tulee voimaan vuoden 2022 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Välineen perustamisen jälkeen komissio aikoo ehdottaa Euroopan puolustusalan investointiohjelmaa (EDIP) koskevaa asetusta. Komission mukaan EDIP-asetus voisi toimia lähtökohtana sellaisille yhteisille kehitys- ja hankintahankkeille, joihin liittyy jäsenvaltioiden ja unionin vahva yhteinen turvallisuusetu, ja tarjota lyhyen aikavälin välineen toimintaperiaatetta laajentamalla lähtökohdan myös rahoitustoimille, joilla unioni vahvistaa puolustusalan teollista pohjaa Euroopassa erityisesti hankkeissa, joissa yksikään jäsenvaltio ei selviäisi kehitystyöstä tai hankinnoista yksin. |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

| 3.1 | Unionin geopoliittinen tilanne on muuttunut jyrkästi Venäjän hyökättyä sotilaallisesti Ukrainaa vastaan. Alueellisen konfliktin ja intensiivisen sodankäynnin paluu Euroopan maaperälle pakottaa jäsenvaltiot pohtimaan uudelleen puolustussuunnitelmiaan ja -voimavarojaan. Tässä yhteydessä on mukautettava puolustuksen teollista ja teknologista perustaa, sillä sen avulla on voitava tukea ja vahvistaa jäsenvaltioiden asevoimia, jotka ovat perustavan tärkeä väline kypsissä demokratioissa ja joiden avulla suojellaan EU:n kansalaisten vapautta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti ilmoitettuihin jäsenvaltioiden puolustusmenojen lisäyksiin, joiden tarkoituksena on korjata puolustusalan kiireelliset puutteet nopeasti. Ilman koordinointia ja yhteistyötä nämä lisäykset saattavat kuitenkin pirstaloida Euroopan puolustusalaa entisestään, kaventaa yhteistyömahdollisuuksia hankitun kaluston koko elinkaaren aikana ja vaarantaa yhteentoimivuuden. Lyhyen aikavälin hankintoja koskevilla valinnoilla on sitä paitsi usein pitempiaikaisia vaikutuksia Euroopan puolustusalan teollisen ja teknologisen perustan markkinavoimaan ja mahdollisuuksiin tulevina vuosikymmeninä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK kannattaakin aloitetta, jolla kannustetaan yhteishankintoihin kaikkein kiireellisimpiin puolustustuotetarpeisiin vastaamiseksi. Yhteishankinnat vaikuttavat erityisen tärkeiltä nykytilanteessa, jossa samankaltaisten tuotteiden kysyntä on kasvanut äkillisesti mutta teollisuuden tarjonta on edelleen mitoitettu rauhan aikaa varten ja kysyntään pystytään siksi vastaamaan vain vaivoin. Puolustushankintoihin liittyvä yhteistyö onkin tarpeen, jotta voidaan varmistaa solidaarisuus jäsenvaltioiden välillä, parantaa yhteentoimivuutta, ehkäistä syrjäytysvaikutuksia ja tehostaa julkisten varojen käyttöä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Yhtä tärkeää on auttaa teollisuutta sopeutumaan uuden turvallisuusympäristön mukanaan tuomiin rakennemuutoksiin. Koska Euroopan sotilasvoimavarojen välttämätön vahvistaminen on pitkän aikavälin hanke ja Ukrainalle saattaa olla tarpeen antaa jatkuvaa tukea pidemmällä aikavälillä, Euroopan puolustusalan teollisen ja teknologisen perustan on lisättävä tuotantokapasiteettiaan. Tämä on tarpeen tämänhetkiseen kysyntähuippuun vastaamiseksi mutta myös sen jälkeen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK katsookin, että ehdotettu EDIRPA-väline on lähestymistavaltaan, mittakaavaltaan ja rahoitusvaroiltaan liian suppea, jotta sillä olisi merkitystä Euroopan teollisten valmiuksien vahvistamisen kannalta. Varastoja täydennettäessä tuotteiden ja toimittajien valikoima on lähtökohtaisesti rajallinen, ja 500 miljoonaa euroa 27 jäsenvaltiolle kahden vuoden aikana on melko vaatimaton investointi. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Lyhyesti sanottuna ETSK katsoo, että ehdotettu asetus voi auttaa vastaamaan nykyistä jäsennellymmin ja koordinoidummin tällä hetkellä huipussaan olevaan kiireellisesti tarvittavien standarditarvikkeiden kysyntään, mutta komitea pitää sitä melko heikkona teollisuuspolitiikan välineenä. Näin ollen EDIRPA-välinettä ei kannata ETSK:n mielestä välttämättä pitää tulossa olevan Euroopan puolustusalan investointiohjelman esiasteena, sillä ohjelmasta on tarkoitus tukea yhteisesti kehitettäviä järjestelmiä koskevia ja niitä edistäviä yhteishankintoja järjestelmien koko elinkaaren ajan. |
| --- | --- |

3.6

4.   Erityistä

| 4.1 | Ehdotuksen mukaan EDIRPA-välineen perustana on komission yhdessä Euroopan puolustusviraston johtajana toimivan korkean edustajan kanssa perustaman yhteisten puolustushankintojen työryhmän työ. Työryhmän on määrä edistää jäsenvaltioiden hyvin lyhytaikaisten puolustushankintatarpeiden koordinointia ja ottaa jäsenvaltiot ja EU:n puolustustarvikevalmistajat mukaan tukemaan yhteishankintoja, joita varastojen täydentäminen edellyttää. Työryhmän työ on näin ollen ratkaisevan tärkeää EDIRPA-välineen toimivuuden kannalta, ja ETSK kehottaa jäsenvaltioita ottamaan siitä kaiken hyödyn irti. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK epäilee, etteivät ehdotetut määrärahat ole riittävän suuret, jotta ne vaikuttaisivat merkittävästi jäsenvaltioiden hankintapäätöksiin. Komitea on samanaikaisesti täysin tietoinen nykyiseen monivuotiseen rahoituskehykseen kohdistuvista talouspaineista sekä lisärahoituksen tarpeesta tulevaa EDIP-ohjelmaa varten. Tätä taustaa vasten on erityisen tärkeää keskittää EDIRPA-välineen suppeahko rahoitus kaikkein tärkeimpiin yhteishankintoihin. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Budjettirajoituksiin ja hankkeiden valintaan liittyen ETSK pohtii, miten EDIRPA-välineen puitteissa tehtävissä hankinnoissa voidaan soveltaa käytännössä toimintamallia, jossa rahoitus ei perustu kustannuksiin. Komiteaa askarruttaa myös, miten tehokasta on käyttää määrärahoja välineen toteuttamista koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen apuun. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK kannattaa suunniteltua suoraa hallinnointia mutta korostaa tarvetta varmistaa, että asiasta vastaavat komission yksiköt saavat ajoissa tarvittavat henkilöresurssit pystyäkseen selviytymään tällaisen hallinnoinnin aiheuttamasta työtaakasta. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK kannattaa ehdotetun asetuksen mukaisia tukikelpoisuuskriteereitä ja erityisesti mahdollisuutta laajentaa jo tehtyjä hankintasopimuksia. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK kannattaa myös lisäehtoa, jonka mukaan EU-rahoitus voi koskea vain EU-maissa tai assosioituneissa maissa tehtäviä materiaalihankintoja sekä kolmannen maan (yhteisön) määräysvallassa olevien yritysten suorittamia hankintoja, jos yrityksillä on esittää sijoittautumisjäsenvaltionsa hyväksymät turvallisuustakeet. Tämä ehto vastaa asiaan liittyviä Euroopan puolustusrahaston säännöksiä ja takaa Euroopan puolustusalan teollisen ja teknologisen perustan vahvistamista koskevan tavoitteen saavuttamisen. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK epäilee kuitenkin sen vaatimuksen merkitystä, jonka mukaan puolustustuotteeseen ei saa kohdistua assosioitumattoman kolmannen maan (tai tällaisen maan yhteisön) asettamia rajoituksia. Koska ehdotettu EDIRPA-väline koskee standarditarvikkeiden hankintoja ja sillä pyritään vastaamaan kiireellisimpiin tuotetarpeisiin, tämä vaatimus ei vaikuta EDIRPA-välineen kannalta yhtä merkitykselliseltä kuin Euroopan puolustusrahaston kannalta, sillä rahaston tavoitteena on tulevaisuuden voimavarojen kehittäminen ja teknologinen suvereniteetti on yksi sille asetetuista päämääristä. ETSK kehottaakin tulkitsemaan tätä säännöstä joustavasti ja jättämään jäsenvaltioiden tehtäväksi sovittaa tasapainoisesti yhteen yhtäältä toimintavapauden tavoite ja toisaalta se, että hankinnat ovat kiireellisiä ja tuotteiden on oltava yhteentoimivia jo hankittujen tarvikkeiden kanssa. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK pohtii lisäksi tiettyjen ehdotuksessa esitettyjen – erityisesti hankintojen myönteistä vaikutusta Euroopan puolustusalan teolliseen ja teknologiseen perustaan koskevien – myöntämisperusteiden soveltuvuutta. Koska painopiste on kiireellisimmissä tarpeissa ja nopeasti ja suoraan saatavilla olevien tarvikkeiden hankinnoissa, tämä vaikutus ei todennäköisesti ole jäsenvaltioille kovin tärkeä kriteeri, ellei toimeksisaaja sijaitse niiden alueella. Ostajajäsenvaltioiden lienee sitä paitsi vaikea osoittaa myönteisiä vaikutuksia Euroopan puolustusalan teolliseen ja teknologiseen perustaan varsinkin silloin, kun kiireellisyys on etusijalla. |
| --- | --- |

4.8

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/172 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/172

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin turvallisten yhteyksien ohjelman perustamisesta vuosiksi 2023–2027”

(COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD))

ja

”Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Avaruusliikenteen hallintaa koskeva EU:n toimintamalli – EU:n panos maailmanlaajuiseen haasteeseen vastaamiseksi”

(JOIN(2022) 4 final)

(2022/C 486/24)

| Esittelijä: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |

Esittelijä:

Pierre Jean COULON

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 189 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 7.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon nro | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 222/0/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 2.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 189 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

7.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon nro

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

222/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK katsoo, että tiedonanto ja ehdotus, joilla pannaan alulle eurooppalaisen avaruusalan säädöspaketin luominen, ovat tarpeellisia ja välttämättömiä nykyisinä aikoina. ETSK pitää suotavana, että yhteisessä tiedonannossa ilmaistaan määrätietoinen tuki aktiivisen diplomatian keinoin tapahtuvalle avaruusliikenteen monenväliselle hallinnalle Yhdistyneiden kansakuntien kehyksessä, erityisesti COPUOUSissa ja aseidenriisuntakonferenssissa, sillä tällä alalla ei ole tarpeeksi sääntöjä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Avaruusliikenteen ja myös avaruusromun hallinta on ehdottoman tärkeä Euroopan tason painopiste, jossa on otettava huomioon kaikki toimijat. Kuten yhteisessä tiedonannossa todetaan ja tässä lausunnossa osoitetaan, suurin ongelma on avaruusliikenteen hallintaohjelmien kirjo kansainvälisen standardoinnin puuttuessa. Onkin selvää, että kansainvälisiä standardeja, suuntaviivoja ja esimerkkikäytäntöjä täytyy kehittää. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK toivoo avaruuden seurantajärjestelmän toteutumista käytännössä, jotta kaikki jäsenvaltiot voisivat hyödyntää avaruutta kestävästi pitkällä aikavälillä.
  Avaruusoikeuden toinen keskeinen periaate on nimittäin eri toimijoiden vastuu avaruustoiminnastaan. Se tarkoittaa kansainvälistä vastuuta toiminnan valvonnasta ja vastuuta vahingoista, joita toiminta ulkoavaruudessa voi aiheuttaa. Yhteinen tiedonanto liittyy pääasiassa tähän osuuteen, jossa on kyse toiminnan valvontaa koskevasta kansainvälisestä vastuusta. |
| --- | --- |

1.3

Avaruusoikeuden toinen keskeinen periaate on nimittäin eri toimijoiden vastuu avaruustoiminnastaan. Se tarkoittaa kansainvälistä vastuuta toiminnan valvonnasta ja vastuuta vahingoista, joita toiminta ulkoavaruudessa voi aiheuttaa. Yhteinen tiedonanto liittyy pääasiassa tähän osuuteen, jossa on kyse toiminnan valvontaa koskevasta kansainvälisestä vastuusta.

| 1.4 | ETSK pitää valitettavana kansainvälisen standardoinnin puutetta ja kehottaa hyväksymään Euroopan tasolla standardeja, myös satelliittiromun hallinnoinnista, ja suuntaviivoja yhdessä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa.
  Avaruusalalle on syntynyt kilpailua tähän asti lähinnä valtiollisten toimijoiden ja merkittäviksi toimijoiksi pyrkivien yksityisten ja julkisten toimijoiden välille. Tämä edellyttää kansainvälisten standardien perinpohjaista uudistusta, sillä standardit on laadittu aikana, kun avaruusalalla toimi vain rajoitettu joukko teknologia- ja teollisuusmahteja. |
| --- | --- |

1.4

Avaruusalalle on syntynyt kilpailua tähän asti lähinnä valtiollisten toimijoiden ja merkittäviksi toimijoiksi pyrkivien yksityisten ja julkisten toimijoiden välille. Tämä edellyttää kansainvälisten standardien perinpohjaista uudistusta, sillä standardit on laadittu aikana, kun avaruusalalla toimi vain rajoitettu joukko teknologia- ja teollisuusmahteja.

| 1.5 | Kuten asiakokonaisuuteen CCMI/196 kuuluvassa täydentävässä lausunnossa ”Uusi avaruustoiminta” todetaan,






  — | olisi luotava synergiaetuja Euroopan puolustusrahaston kanssa ja tiivistettävä siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden välistä vuorovaikutusta. |
| --- | --- | --- |

1.5

—

olisi luotava synergiaetuja Euroopan puolustusrahaston kanssa ja tiivistettävä siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden välistä vuorovaikutusta.

| — | Horisontti Eurooppa -puiteohjelmalla olisi edistettävä avaruusalan markkinoita, tuettava innovatiivisten kaupallisten ratkaisujen luomista EU:n avaruusalan tuotantoketjun loppu- ja alkupään sektoreille ja vauhditettava ohjelmassa tarvittavien keskeisten teknologioiden saatavuutta. |
| --- | --- |

—

Horisontti Eurooppa -puiteohjelmalla olisi edistettävä avaruusalan markkinoita, tuettava innovatiivisten kaupallisten ratkaisujen luomista EU:n avaruusalan tuotantoketjun loppu- ja alkupään sektoreille ja vauhditettava ohjelmassa tarvittavien keskeisten teknologioiden saatavuutta.

| — | koulutustoiminta on olennaisen tärkeää avaruuteen liittyvien alojen korkean tason osaamisen kehittämiseksi, ja Galileon ja Copernicuksen kaltaisista aiemmista satelliittiryhmähankkeista saatuja kokemuksia voitaisiin hyödyntää avaruuspohjaisen yhteysjärjestelmän parantamiseksi. |
| --- | --- |

—

koulutustoiminta on olennaisen tärkeää avaruuteen liittyvien alojen korkean tason osaamisen kehittämiseksi, ja Galileon ja Copernicuksen kaltaisista aiemmista satelliittiryhmähankkeista saatuja kokemuksia voitaisiin hyödyntää avaruuspohjaisen yhteysjärjestelmän parantamiseksi.

| — | hallinnoinnin näkökulmasta ohjelma saadaan toteutettua tehokkaasti, jos vastuutehtävät jaetaan parhaille toimijoille osoitetun pätevyyden perusteella ja noudattaen julkisiin hankintoihin sovellettavia sääntöjä. Samalla edistetään uutta avaruustoimintaa. |
| --- | --- |

—

hallinnoinnin näkökulmasta ohjelma saadaan toteutettua tehokkaasti, jos vastuutehtävät jaetaan parhaille toimijoille osoitetun pätevyyden perusteella ja noudattaen julkisiin hankintoihin sovellettavia sääntöjä. Samalla edistetään uutta avaruustoimintaa.

| — | tieteellisen ja teknisen kehityksen tukeminen on kilpailukyvyn ja innovointivalmiuksien ennakkoedellytys erityisesti pk-yrityksille, startup-yrityksille ja innovaatioyrityksille. |
| --- | --- |

—

tieteellisen ja teknisen kehityksen tukeminen on kilpailukyvyn ja innovointivalmiuksien ennakkoedellytys erityisesti pk-yrityksille, startup-yrityksille ja innovaatioyrityksille.

2.   Taustaa

| 2.1 | Avaruutta voidaan nykyisin pitää monella lailla täydentävänä talousalueena. Julkisten ja yksityisten investointien kasvu on johtanut avaruustoiminnan lisääntymiseen ja tehnyt avaruudesta merkittävän geostrategisen tekijän. Teknologinen kilpailu ja avaruusalan startup-yritysten perustaminen, uusien markkinoiden ja palvelujen avautuminen sekä valtioiden ja yksityisten toimijoiden halu lisätä toimintaa kiertoradoilla ovat kiihdyttäneet avaruuden hyödyntämistä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vaikka avaruus on strategisesti niin merkittävä, ei ole olemassa maailmanlaajuista viranomaista, mataliin ja geostationaarisiin kiertoratoihin sovellettavaa sitovaa lainsäädäntöä eikä avaruusliikenteen sääntely- tai hallintajärjestelmää, vaikka kiertoradalla olevien satelliittien määrä kasvaa kasvamistaan. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Avaruusliikenteen hallinta on tähän asti perustunut vain satelliittien ja avaruusromun tilastollisten törmäysriskien alentamiseksi käyttöön otettuihin vapaaehtoisiin hyviin käytäntöihin, jotka eivät ole sitovia ja joita ei aina hallinnoida tai sovelleta asianmukaisesti. Niiden mukaan avaruusromua ei saa tuottaa tarkoituksellisesti kiertoradoille ja käytöstä poistettavat satelliitit olisi passivoitava kuluttamalla jäljellä oleva polttoaine. Lisäksi matalien kiertoratojen satelliittien osalta on noudatettava nk. 25 vuoden sääntöä (käytöstä poistettavien satelliittien on palattava ilmakehään 25 vuoden kuluessa), ja käyttämättömät geostationaariset satelliitit on ohjattava ”hautausmaakiertoradalle”. Nämä säännöt eivät kuitenkaan enää riitä pitämään törmäysriskiä kurissa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Lisäksi on kehittynyt uusia operatiivisia käsitteitä: avaruusesineiden valvonta ja seuranta (Space Surveillance and Tracking, SST), avaruusliikenteen koordinointi (Space Traffic Coordination, STC) ja avaruusliikenteen koordinointi ja hallinta (Space Traffic Coordination and Management, STCM) (1). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Avaruustoimintaa ja satelliittiliikennettä koskevaa kunnollista lainsäädäntöä, jolla turvataan avaruustoiminnan kestävyys pitkällä aikavälillä, tarvitaan siis kiireellisesti ja strategisiin tarkoituksiin. Lisäksi törmäysriskien välttämiseksi olisi hyödynnettävä tekoälyä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Euroopan komissio käynnisti vuoden alussa Spaceways-hankkeen, jonka tarkoituksena on hahmotella avaruusliikenteen hallintajärjestelmää, jossa asetetaan liikennesäännöt ja määritetään lupien ja lento-oikeuksien myöntämisperusteet. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Spaceways-hankkeen ja tammikuussa 2021 käynnistetyn EUSTM-hankkeen tarkoituksena on antaa Euroopan komissiolle kesä- ja elokuuhun 2022 mennessä suosituksia ja suuntaviivoja avaruusliikenteen hallinnasta sekä esittää oikeudellinen, poliittinen ja taloudellinen arvio täytäntöönpanoa koskevien lopullisten suositusten ja suuntaviivojen pohjaksi (2). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Komission ja korkean edustajan yhteisessä tiedonannossa tunnustetaan unionin lähestymistavan tarve ja kaavaillaan kuulemis- ja keskustelumenettelyjä ja säännöllistä vuoropuhelua kaikkien asianomaisten unionin siviili- ja sotilasalan sidosryhmien kanssa liikennealalla, erityisesti ilmailualalla, ja Euroopan avaruusteollisuudessa, ottaen huomioon puolustus- ja turvallisuustarpeet Euroopan puolustusviraston tuella. ETSK toivoo, että tähän prosessiin osallistuu koko yhteiskunta eikä vain asianomainen toimiala. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Tiedonannossa kaavaillaan EU:n SST-konsortion (3) ottamista käyttöön tärkeäksi toiminnalliseksi voimavaraksi avaruusliikenteen hallintaan tulevaisuudessa. Tämä merkitsee suorituskyvyn parantamista sekä avaruusesineiden valvonta- ja seurantapalvelujen (SST) ja tekoälyyn ja kvanttiteknologiaan perustuvan uuden teknologian kehittämistä, avaruusromun vähentämistoimien sekä kiertoradalla suoritettavien huoltotoimenpiteiden tukemista ja rahoitussynergioiden luomista unionin, kansallisten varojen, Euroopan avaruusjärjestön (ESA), Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman (EDIDP) välillä. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Yksi unionin turvallisten yhteyksien ohjelman 2023–2027 tärkeimmistä näkökohdista on avaruuden kattaminen laajemmin Euroopan mantereen ulkopuolella. Unionin on tukeuduttava Yhdistyneiden kansakuntien ulkoavaruustoimistoon (UNOOSA) ja kansallisiin elimiin avaruuden hallintaan sovellettavien standardien laatimisessa, samalla kun se kannustaa kehittämään yhteisiä standardeja alaan erikoistuneella foorumilla, ja pyrittävä omaksumaan yhtenäinen lähestymistapa kansainvälisissä standardointiorganisaatioissa. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Ilmoitettujen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että alalla otetaan lyhyellä aikavälillä käyttöön tietyt velvoitteet ja että jäsenvaltiot laativat keskipitkällä aikavälillä yhteisen lainsäädäntöehdotuksen, jotta voidaan puuttua kansallisten lähestymistapojen hajanaisuuteen ja unionin ulkopuolisten toimijoiden kanssa käytävän kilpailun vääristymiin asettamalla toimijoiden välisen yhdenvertaisen kohtelun periaate. Lisäksi kaavaillaan toimia, jotka eivät ole sitovia, kuten suuntaviivoja.
  Lainsäädäntöehdotus olisi ensimmäinen vaihe. Sen jälkeen eurooppalaisten organisaatioiden olisi hyväksyttävä tekniset vaatimukset, jotka voivat olla standardeja tai kaikkiin sovellettavia suuntaviivoja. |
| --- | --- |

2.11

Lainsäädäntöehdotus olisi ensimmäinen vaihe. Sen jälkeen eurooppalaisten organisaatioiden olisi hyväksyttävä tekniset vaatimukset, jotka voivat olla standardeja tai kaikkiin sovellettavia suuntaviivoja.

| 2.12 | Tiedonannossa todetaan, että unioni pitää parhaimpana monenvälistä lähestymistapaa YK:n puitteissa ja suosii vuoropuhelua ulkoavaruuden rauhanomaista käyttöä valvovan komitean (COPUOUS) ja aseidenriisuntakonferenssin kanssa. EU:n on siten määritettävä ne toimivaltaiset YK:n elimet, joiden kautta se aikoo toimia, sillä kyse on ihmiskunnan tulevaisuudesta, unohtamatta kansainvälistä siviili-ilmailujärjestöä (ICAO).
  Tiedonannossa kaavaillaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaa toimintatapaa: aluksi pyritään kansallisten ja alueellisten näkökohtien pohjalta yhteisymmärrykseen säännöistä ja standardeista, minkä jälkeen nämä alueelliset osatekijät liitetään maailmanlaajuiseen hallintajärjestelmään, jonka vastuutahot ovat vielä määrittämättä. |
| --- | --- |

2.12

Tiedonannossa kaavaillaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaa toimintatapaa: aluksi pyritään kansallisten ja alueellisten näkökohtien pohjalta yhteisymmärrykseen säännöistä ja standardeista, minkä jälkeen nämä alueelliset osatekijät liitetään maailmanlaajuiseen hallintajärjestelmään, jonka vastuutahot ovat vielä määrittämättä.

3.   Yleistä

| 3.1 | Komission tiedonannossa arvioidaan avaruusliikenteen hallinnan tarpeita ja ehdotetaan sellaista eurooppalaista lähestymistapaa avaruuden hyödyntämiseen, myös siviilitarkoituksiin, jota voitaisiin soveltaa maailmanlaajuisesti. Avaruustoimintojen yleistyminen, ulkoavaruuden hyödyntämiseen osallistuvien tahojen moninkertaistuminen ja erilaistuminen sekä kaikkien toiminnanalojen riippuvuus satelliittiteknologiasta ja -palveluista ovat johtaneet vähitellen kiertoratojen liikakäyttöön ja taajuuksien täyttymiseen. Näitä asioita on nyt järkeistettävä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Maan kiertoratoja pidetään kansainvälisen oikeuden mukaan (Kansainvälinen televiestintäliitto ITU) rajallisina luonnonvaroina. Maan kiertoratojen hyödyntämiseen sovellettavien vapauden ja omistusoikeuden puuttumisen periaatteiden kanssa ristiriidassa ovat taajuuksien osoittamispyynnöt ja valtioiden ja yritysten satelliittijärjestelmien yleistyminen, eivätkä nämä aina piittaa UIT:n säännöistä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Avaruusalalle on syntynyt kilpailua tähän asti lähinnä valtiollisten toimijoiden ja avaruustoimijoiksi pyrkivien, myös yksityisten toimijoiden välille, mikä edellyttää kansainvälisten standardien perinpohjaista uudistusta, sillä standardit on laadittu aikana, kun avaruusalalla toimi vain rajoitettu joukko teknologia- ja teollisuusmahteja. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Oikeudellisten kysymysten lisäksi avaruuden hyödyntämiseen liittyy myös ajankohtainen tilanne, jossa kansainväliset geopoliittiset jännitteet ovat palanneet: tästä osoituksia ovat esimerkiksi uhkailutoimet yhteisillä kiertoradoilla, teknologinen kilpavarustelu ja satelliitintorjunta-aseiden testaaminen. Nämä luovat epäluottamuksen ilmapiiriä valtioiden välille. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kiertoratojen ja taajuuksien täyttymisen aiheuttamat haasteet sekä avaruusromun lisääntymisestä aiheutuva uhka ovat saaneet jäsenvaltiot, Euroopan avaruusjärjestön ja EU:n SST-konsortion (4) suunnittelemaan valvontavälineiden ja -teknologian parempaa koordinointia. ETSK vaatii tiukkaa sääntelyä, kun yksityiset satelliittiryhmät lisääntyvät ja ilmaantuu mahdollisia oikeudenkäytön ulottumattomissa olevia alueita. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Yhteinen tiedonanto on varovainen aloite kansainvälisen keskustelun jatkamiseksi käytännesääntöjen ja erilaisten toimenpiteiden, myös lainsäädännön, ottamisesta käyttöön ulkoavaruuden kestäväpohjaisen hyödyntämisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.6

Oikeudellisia ja poliittisia näkökohtia

| 3.7 | ETSK kannattaa tiedonannossa ja asetusehdotuksessa ilmoitettuja toiminnallisia tavoitteita ja pyytää kiinnittämään huomioita eräisiin oikeudellisiin ja poliittisiin näkökohtiin, joita ei asian tärkeyden vuoksi voida sivuuttaa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Avaruusoikeuden käsitettä ei ole helppo määritellä. Avaruuden määritelmärajoista ei vallitse yksimielisyyttä, mutta yleisesti hyväksytään, että avaruusoikeuteen kuuluu tiettyjä perusperiaatteita. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Perusperiaatteiden hyväksymisestä huolimatta ja viiden kansainvälisen sopimuksen ja kahdeksan kansainvälisen päätöslauselman jälkeenkin (5) kysymys avaruusoikeuden määrittelystä on jäänyt ratkaisematta, sillä avaruuteen kohdistuvien tutkimusmatkojen alkuvaiheessa tärkeimpänä tavoitteena oli kyseisen oikeudenalan kohteen määrittelyn sijasta estää se, että ensimmäiset avaruusvallat julistavat taivaankappaleita omikseen. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Avaruusoikeuden periaatteet vahvistettiin jo 13. joulukuuta 1963 annetussa Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselmassa 1962 (XVIII) ja toistettiin ensimmäisessä avaruussopimuksessa vuonna 1967.
  Niihin sisältyvät seuraavat:






  — | ulkoavaruuden tutkiminen ja käyttö koko ihmiskunnan hyväksi |
| --- | --- | --- |

3.10

Niihin sisältyvät seuraavat:

—

ulkoavaruuden tutkiminen ja käyttö koko ihmiskunnan hyväksi

| — | käytön ja tutkimisen vapaus |
| --- | --- |

—

käytön ja tutkimisen vapaus

| — | omistusoikeuden puuttuminen |
| --- | --- |

—

omistusoikeuden puuttuminen

| — | rauhanomainen käyttö |
| --- | --- |

—

rauhanomainen käyttö

| — | valtioiden vastuu avaruustoiminnastaan |
| --- | --- |

—

valtioiden vastuu avaruustoiminnastaan

| — | yhteistyö ja keskinäinen avunanto |
| --- | --- |

—

yhteistyö ja keskinäinen avunanto

| — | avaruusesineisiin sovellettava kansallinen tuomiovalta ja valvonta |
| --- | --- |

—

avaruusesineisiin sovellettava kansallinen tuomiovalta ja valvonta

| — | valtioiden vastuu vahingoista |
| --- | --- |

—

valtioiden vastuu vahingoista

| — | astronauttien asema ihmiskunnan lähettiläinä. |
| --- | --- |

—

astronauttien asema ihmiskunnan lähettiläinä.

| 3.11 | Kaksi muuta avaruusoikeuden periaatetta vahvistavat sen rauhanomaisen suuntautumisen.
  Ensimmäinen on yhteistyön ja keskinäisen avunannon velvoite, joka koskee kaikkia ulkoavaruuden tutkimiseen ja käyttöön osallistuvia valtioita. Se merkitsee tosiasiallista ja avointa vuoropuhelua avaruusvaltojen välillä toiminnan kestävyyden ja turvallisuuden varmistamiseksi. Vuoropuhelua käydään tällä hetkellä esimerkiksi avaruusromuongelmasta, kuten tiedonannossa todetaan. |
| --- | --- |

3.11

Ensimmäinen on yhteistyön ja keskinäisen avunannon velvoite, joka koskee kaikkia ulkoavaruuden tutkimiseen ja käyttöön osallistuvia valtioita. Se merkitsee tosiasiallista ja avointa vuoropuhelua avaruusvaltojen välillä toiminnan kestävyyden ja turvallisuuden varmistamiseksi. Vuoropuhelua käydään tällä hetkellä esimerkiksi avaruusromuongelmasta, kuten tiedonannossa todetaan.

| 3.12 | Toinen avaruusoikeuden keskeinen periaate on valtioiden ja uusien toimijoiden vastuu avaruustoiminnastaan. Se tarkoittaa kansainvälistä vastuuta toiminnan valvonnasta ja vastuuta vahingoista, joita toiminta ulkoavaruudessa voi aiheuttaa. Yhteinen tiedonanto liittyy pääasiassa tähän osuuteen, jossa on kyse toiminnan valvontaa koskevasta kansainvälisestä vastuusta. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Tärkeimpiä avaruusalan sopimuksia laadittaessa avaruusromu ja kiertoratojen ja taajuuksien täyttyminen eivät olleet asialistalla, mutta yhteiskuntiemme nykyinen riippuvuus satelliittiresursseista on johtanut siihen, että avaruuteen on lähetetty niin paljon esineitä, että kysymys kiertoratojen ja taajuuksien osoittamisesta on noussut todelliseksi strategiseksi haasteeksi. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Kiertoratojen turvallisuushaasteet ovat näin lisääntyneet ennennäkemättömällä tavalla nyt, kun avaruutta on tutkittu kuusikymmentä vuotta. Kiinan tammikuussa 2007 tekemän ASAT-testin jälkeen voimanosoitukset avaruudessa ovat lisääntyneet eri muodoissa. Myös kysymys avaruuden ”aseistamisesta” on herännyt.
  Kansainvälisessä oikeudessa tämä kysymys on tyypillisesti harmaata aluetta, sillä toistaiseksi ei ole olemassa määritelmää siitä, mitkä ovat hyökkäysvälineitä avaruudessa tai miten hyökkäys määritellään, vaikka tapoja hyökätä on monenlaisia: ohjusisku, lasersäteet, tietoliikennekeskuksiin kohdistuvat kyberhyökkäykset, liikkeet yhteisellä kiertoradalla jne. |
| --- | --- |

3.14

Kansainvälisessä oikeudessa tämä kysymys on tyypillisesti harmaata aluetta, sillä toistaiseksi ei ole olemassa määritelmää siitä, mitkä ovat hyökkäysvälineitä avaruudessa tai miten hyökkäys määritellään, vaikka tapoja hyökätä on monenlaisia: ohjusisku, lasersäteet, tietoliikennekeskuksiin kohdistuvat kyberhyökkäykset, liikkeet yhteisellä kiertoradalla jne.

| 3.15 | Geostationaariseen kiertorataan liittyy puolestaan toisenlainen haitta: taajuuksien ruuhkautuminen ja häiriöiden riski. Geostationaarinen kiertorata on televiestintäpalvelujen jatkuvuuden kannalta kriittinen alue kaikille maailman valtioille. Tämä kehityssuuntaus aiheuttaa oikeudellisia hankaluuksia, sillä geostationaarisen kiertoradan kehitys on johtanut taloudellisten markkinoiden ilmaantumiseen ja jopa keinotteluun. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Edellä esitetyn valossa ETSK katsoo, että yhteisessä tiedonannossa olisi ilmaistava määrätietoinen tuki aktiivisen diplomatian keinoin tapahtuvalle avaruusliikenteen monenväliselle hallinnalle Yhdistyneiden kansakuntien kehyksessä, erityisesti COPUOUSissa ja aseidenriisuntakonferenssissa, sillä tällä alalla ei ole tarpeeksi sääntöjä. |
| --- | --- |

3.16

Avaruusliikenteen hallinta: EU:n hallinnon haaste

| 3.17 | Avaruusliikenteen hallinta ei ole uusi käsite, mutta se on nyt noussut avaruustoiminnan turvallisuuteen, varmuuteen ja kestävyyteen kohdistuvien haasteiden luonteen ja mittavuuden vuoksi ennennäkemättömän tärkeäksi aiheeksi avaruusalan toimijoille ja valtioille, jotka tiedostavat riippuvuutensa avaruusresursseista. Kuitenkin vain niillä valtioilla, joilla on teknologiset valmiudet, on jo olemassa avaruusesineiden valvonta- ja seurantaohjelmia (SST) ja avaruustilannetietoisuusohjelmia (SSA). |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Kaikkein edistyksellisin järjestelmä on tällä hetkellä Yhdysvaltojen puolustusministeriöllä. Sen Space Surveillance Network -verkosto (SSN), joka tukeutuu maanpäällisiin ja avaruudessa oleviin tutkiin, turvaa Yhdysvalloille ainutlaatuiset havaitsemis- ja tunnistamisvalmiudet, joita se käyttää myös keinona vaikuttaa liittolaisiinsa ja kumppaneihinsa.
  Muutkin valtiot, kuten Venäjä, Kiina, Japani, Intia ja eräät Euroopan maat (Ranska, Saksa) ovat kehittäneet avaruudenseurantaohjelmia. Useimmat niistä kuuluvat strategisen merkityksensä vuoksi sotilaallisen valvonnan piiriin, jota harjoitetaan avaruusjärjestöjen tuella.
  EU:ssa Ranska, Saksa, Italia, Puola, Portugali, Romania ja Espanja ovat perustaneet EU:n SST-konsortion arvioimaan ilmaiseksi riskiä törmäyksistä kiertoradalla ja avaruusromun päätymisestä hallitsemattomasti maan ilmakehään sekä havainnoimaan kappaleiden hajoamista kiertoradalla. EU:n SST-konsortiosta tulee vuonna 2023 useampien jäsenvaltioiden kumppanuusrakenne, joka tarjoaa eurooppalaisille ja maailmanlaajuisille satelliittioperaattoreille arvioita törmäysriskeistä.
  Myös eräät yksityiset yritykset ovat perustaneet omia SST- tai SSA-järjestelmiä tietojen ja kaupallisten palvelujen tarjoamiseksi. |
| --- | --- |

3.18

Muutkin valtiot, kuten Venäjä, Kiina, Japani, Intia ja eräät Euroopan maat (Ranska, Saksa) ovat kehittäneet avaruudenseurantaohjelmia. Useimmat niistä kuuluvat strategisen merkityksensä vuoksi sotilaallisen valvonnan piiriin, jota harjoitetaan avaruusjärjestöjen tuella.

EU:ssa Ranska, Saksa, Italia, Puola, Portugali, Romania ja Espanja ovat perustaneet EU:n SST-konsortion arvioimaan ilmaiseksi riskiä törmäyksistä kiertoradalla ja avaruusromun päätymisestä hallitsemattomasti maan ilmakehään sekä havainnoimaan kappaleiden hajoamista kiertoradalla. EU:n SST-konsortiosta tulee vuonna 2023 useampien jäsenvaltioiden kumppanuusrakenne, joka tarjoaa eurooppalaisille ja maailmanlaajuisille satelliittioperaattoreille arvioita törmäysriskeistä.

Myös eräät yksityiset yritykset ovat perustaneet omia SST- tai SSA-järjestelmiä tietojen ja kaupallisten palvelujen tarjoamiseksi.

| 3.19 | Kuten yhteisessä tiedonannossa todetaan ja kuten tässä lausunnossa osoitetaan, suurin ongelma on avaruusliikenteen hallintaohjelmien kirjo kansainvälisen standardoinnin puuttuessa. Onkin selvää, että kansainvälisiä standardeja, suuntaviivoja ja esimerkkikäytäntöjä täytyy kehittää. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Avaruusliikenteen hallintaa koskevat maailmanlaajuiset aloitteet ja päätökset saattavat luoda hankalan toimintaympäristön Euroopalle ja sen avaruusalan toimijoille. Yhdysvaltojen politiikassa on otettu edelläkävijän asema ilmoittamalla, että Yhdysvaltojen tulisi näyttää tietä muulle maailmalle laatimalla parempia dataa ja avaruustilannetietoisuutta koskevia standardeja, kehittää standardoituja tekniikoita yhteentörmäysriskien pienentämiseksi sekä edistää kansainvälisellä tasolla erilaisia teknisiä standardeja, käytäntöjä ja avaruustoimintojen turvallisuusstandardeja. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | EU on tiedostanut avaruusliikenteen hallinnan strategisen, kaupallisen ja geopoliittisen ulottuvuuden, joka ei rajoitu pelkästään ulkoavaruuden kestävään hyödyntämiseen vaan liittyy myös Euroopan tulevaan riippumattomuuteen avaruuteen pääsyn ja sen hyödyntämisen suhteen.
  Eurooppalaiset avaruusalan toimijat ovat jo kehitelleet toimintapolitiikkoja ja aloitteita, joilla on tarkoitus puuttua suoraan tai välillisesti avaruusliikenteen hallintaan liittyviin näkökohtiin. Eurooppa on kuitenkin myöhässä kysymyksen käsittelemisessä yhteisten hankkeiden avulla, ja tällä on seurauksensa. |
| --- | --- |

3.21

Eurooppalaiset avaruusalan toimijat ovat jo kehitelleet toimintapolitiikkoja ja aloitteita, joilla on tarkoitus puuttua suoraan tai välillisesti avaruusliikenteen hallintaan liittyviin näkökohtiin. Eurooppa on kuitenkin myöhässä kysymyksen käsittelemisessä yhteisten hankkeiden avulla, ja tällä on seurauksensa.

| 3.22 | Satelliittien valmistus Euroopassa ei välttämättä ole kilpailukykyistä tulevaisuudessa, jos yritykset joutuvat käyttämään amerikkalaisia avaruusliikenteen hallintatietoja tai hakemaan lupaa – ilman takeita sen saamisesta – Yhdysvaltain avaruusliikenteen hallintajärjestelmältä. Myös eurooppalaisiin laukaisupalvelujen tarjoajiin kohdistuu huomattavia riskejä.
  Monet eurooppalaiset toimijat odottavat paljon vuonna 2021 perustetun uuden eurooppalaisen avaruustilannetietoisuusjärjestelmän (Space Situational Awareness, SSA) puitteissa Yhdysvaltojen kanssa allekirjoitetuilta datan jakamista koskevilta sopimuksilta. Niissä on mukana ministeriöitä sekä armeijoita (6), hallitustenvälisiä eurooppalaisia järjestöjä (ESA, EUMETSAT), kaupallisia satelliittioperaattoreita ja laukaisupalvelujen tarjoajia. |
| --- | --- |

3.22

Monet eurooppalaiset toimijat odottavat paljon vuonna 2021 perustetun uuden eurooppalaisen avaruustilannetietoisuusjärjestelmän (Space Situational Awareness, SSA) puitteissa Yhdysvaltojen kanssa allekirjoitetuilta datan jakamista koskevilta sopimuksilta. Niissä on mukana ministeriöitä sekä armeijoita (6), hallitustenvälisiä eurooppalaisia järjestöjä (ESA, EUMETSAT), kaupallisia satelliittioperaattoreita ja laukaisupalvelujen tarjoajia.

| 3.23 | ETSK katsoo, että EU:n olisi hyväksyttävä säännöksiä, joilla taataan paitsi avaruusratkaisuihin perustuvien palvelujen sertifioitu suoritustaso myös niiden saatavuus pitkällä aikavälillä. Lisäksi EU:n, joka pyrkii harjoittamaan uskottavaa yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa, johon avaruusvoimavarat kuuluvat olennaisena osana, on noudatettava erittäin tiukkoja turvallisuus- ja suojavaatimuksia valtiollisten käyttäjien ja puolustusvoimien suhteen. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | ETSK toteaa, että vaikka EU:n lähestymistapana on aiemmin ollut ennen kaikkea avaruusresurssien fyysinen suojelu jäykän ja kalliin strategian mukaisesti, unionin viimeaikaiset aloitteet viittaavat siihen, että se on siirtymässä enemmän kohti häiriönsietokykyyn keskittyvää lähestymistapaa. EU pyrkii nyt luomaan avaruusinfrastruktuurin turvallisuutta koskevan ennakointistrategian. Se on esittänyt sitä varten kaksi tärkeää aloitetta: ehdotuksen laatia kansainväliset käytännesäännöt avaruustoimintaa varten ja eurooppalaisen avaruustilannetietoisuusohjelman. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | ETSK pitää kuitenkin valitettavana tähän liittyvää puutetta eli vaikeutta koordinoida eräiden sellaisten jäsenvaltioiden resursseja, joilla on jo omat seuranta- ja valvontajärjestelmänsä. Yhteisymmärrykseen pääseminen eurooppalaisen avaruusliikenteen hallintaohjelman tavoitteista on tällä hetkellä vaikeaa. Avaruusliikenteen hallintakysymys on monessa mielessä kuvaava esimerkki sitä, miten vaikeaa on luoda todellinen eurooppalainen avaruusalan hallinto, vaikka kysymykset avaruuden kestävästä hyödyntämisestä ja ulkoavaruuden turvallisuudesta ovat yhteisiä kaikille jäsenvaltioille joko siksi, että niillä on omia avaruusresursseja tai koska ne hyödyntävät sellaisia. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | Nämä vaikeudet nakertavat Euroopan avaruusteollisuuden kilpailukykyä kansainvälisesti. Pitkällä aikavälillä eurooppalaisten standardien puuttuminen ja yhteensopimattomuus muiden standardien kanssa voi vaarantaa vapaan pääsyn avaruuteen. Ei riitä, että Euroopalla on oma laukaisukapasiteetti, vaan lisäksi on voitava ottaa käyttöön satelliitteja riippumatta Euroopan ulkopuolella asetetuista standardeista, jotta Euroopan avaruusalan kilpailukyky voidaan säilyttää. Tästä on osoituksena Ariane 5 -kantoraketin vuoden ensimmäisen avaruusmatkan onnistuminen 22. kesäkuuta 2022, kun se vei kiertoradalle kaksi satelliittia, joista toinen oli malesialainen ja toinen intialainen. Lisäksi seuraava vaihe eli Ariane 6 toteutuu lähitulevaisuudessa. Se on joustavampi ja halvempi kuin Ariane 5 (ja siten kilpailukykyisempi amerikkalaista SpaceX-kantorakettia vastaan). Sen ensimmäinen lento on määrä toteutua vuonna 2023. |
| --- | --- |

3.26

| 3.27 | ETSK käyttää tähän ilmoitukseen liittyvän tilaisuuden ja muistuttaa






  — | pitävänsä tärkeänä Galileon siviilikäyttötarkoituksia rautatie-, meri- ja maantieliikenteessä |
| --- | --- | --- |

3.27

—

pitävänsä tärkeänä Galileon siviilikäyttötarkoituksia rautatie-, meri- ja maantieliikenteessä

| — | toivovansa komission jäsen Thierry Bretonin ehdottaman kriittisen infrastruktuurin nopeaa käyttöönottoa. |
| --- | --- |

—

toivovansa komission jäsen Thierry Bretonin ehdottaman kriittisen infrastruktuurin nopeaa käyttöönottoa.

| 3.28 | Tiettyjen jäsenvaltioiden laatimien kansallisen tason sääntöjen ja standardien olemassaolo voi olla hyödyllistä yhteisten säännösten kehittämisen kannalta, mutta Euroopan on ehdottomasti oltava standardointitoimien lopullinen päätöksentekijä. Siksi EU:n ja ESA:n jäsenvaltioiden on päästävä sopuun avaruusliikenteen hallinnan alalla toteutettavien toimien tavoitteista ja periaatteista, määritettävä kuulemis- ja koordinointimekanismeja sekä jaettava tehtävät, vastuut ja toiminnot selvärajaisesti, yksiselitteisesti ja avoimesti jäsenvaltioiden ja eurooppalaisten sidosryhmien välillä, ilman että tämä on ristiriidassa muissa maissa olemassa olevien järjestelmien kanssa. |
| --- | --- |

3.28

| 3.29 | ETSK katsoo, että yhteinen tiedonanto on myöhäinen mutta silti tervetullut tunnustus siitä, että avaruustoiminnan lisääntymisen aiheuttamiin haasteisiin on tärkeää vastata eri tasoilla, sillä sitovan kehyksen puuttuminen uhkaa maailmanlaajuista tasapainoa. |
| --- | --- |

3.29

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  JOIN(2022) 4 final.

1

(2)  Spaceways-hanke rahoitetaan Euroopan unionin tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelmasta, ja siinä on mukana 13 merkittävää eurooppalaista toimijaa: satelliittien valmistajia ja laukaisijoita, operaattoreita ja palveluntarjoajia sekä poliittisia ja oikeudellisia tutkimuskeskuksia ja -instituutteja.

2

EUSTM-hankkeessa on mukana 20 merkittävää eurooppalaista toimijaa.

(3)  Espanja, Italia, Portugali, Puola, Ranska, Saksa ja Romania.

3

(4)  https://www.eusst.eu

4

(5)  I. Chalaye, Le statut des orbites terrestres et leur utilisation à la lumière des principes du droit spatial, Institut d’études de géopolitique appliquée (IEGA), Pariisi, lokakuu 2021.

5

Le statut des orbites terrestres et leur utilisation à la lumière des principes du droit spatial, Institut d’études de géopolitique appliquée

(6)  https://www.esa.int/Safety_Security/SSA_Programme_overview

6

---

LIITE

Neuvoa-antavan valiokunnan ”teollisuuden muutokset” täydentävä lausunto aiheesta ”Uusi avaruustoiminta” – asiakokonaisuus CCMI/196

”Neuvoa-antava valiokunnan ’teollisuuden muutokset’ lausunto aiheesta ’Avaruusratkaisuihin perustuvat suojatut yhteydet ja uusi avaruustoiminta: Euroopan teollisuuden eteneminen kohti riippumattomuutta ja innovointia’

(asiakokonaisuuteen TEN/775 kuuluvaa lausuntoa täydentävä lausunto)

| Esittelijä: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Franck UHLIG |

Esittelijä:

Maurizio MENSI

Yhteisesittelijä:

Franck UHLIG

| Komitean täysistunnon päätös | 22.2.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 56 artiklan 1 kohta |
| | täydentävä lausunto |
| Vastaava elin | neuvoa-antava valiokunta ’teollisuuden muutokset’ |
| Hyväksyminen CCMI:ssä | 24.6.2022 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 21/0/1 |

Komitean täysistunnon päätös

22.2.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 56 artiklan 1 kohta

täydentävä lausunto

Vastaava elin

neuvoa-antava valiokunta ’teollisuuden muutokset’

Hyväksyminen CCMI:ssä

24.6.2022

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

21/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kannattaa Euroopan komission aloitteita avaruusratkaisuihin perustuvista suojatuista yhteyksistä ja nk. uudesta avaruustoiminnasta jäsenvaltioiden teollisen ja operatiivisen suvereniteetin vahvistamiseksi. Riippumattomuuden turvaaminen on ratkaisevan tärkeää paitsi teollisuuden tulevalle kilpailukyvylle myös strategiselle itsenäisyydelle ja häiriönsietokyvylle (1), mikä on äskettäin käynyt selväksi, sillä elektronisista komponenteista on ollut pulaa erityisesti covid-19-kriisin ja Ukrainan sodan seurauksena ja tämä on haitannut vakavasti Euroopan avaruusteollisuutta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että suojatut, saavutettavat ja kohtuuhintaiset yhteydet ovat paitsi keskeinen väline osallistavan demokratian toiminnalle myös ennakkoedellytys perusoikeuksien asianmukaiselle täytäntöönpanolle ja tarjoavat mahdollisuuden lisätä kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan vaikutusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK panee merkille avaruusalan tärkeyden taloudelle ja yhteiskunnalle ja sen strategisen merkityksen turvallisuuden ja puolustuksen näkökulmasta, kuten Venäjän ja Ukrainan välinen sota on osoittanut. Lisäksi sekä maa- että avaruusinfrastruktuurin ja niihin liittyvän datan fyysinen turvallisuus ja kyberturvallisuus ovat keskeisen tärkeitä seikkoja palvelujen keskeytymättömyyden ja järjestelmien asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK uskoo, että Euroopan avaruusekosysteemin edistäminen on keskeinen tekijä vihreän ja digitaalisen siirtymän toteuttamisessa ja ilmastonmuutoksen kaltaisten suurten maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemisessa. Komitea panee myös merkille mahdolliset edut, joita avaruusalan startup-yritysten ja pk-yritysten ottaminen mukaan EU:n avaruusohjelmiin tuo ja joista yksi on niiden osuus EU:n häiriönsietokyvyn ja strategisen riippumattomuuden parantamisessa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK on vahvasti sitä mieltä, että koska turvallisen ja itsenäisen avaruudessa sijaitsevan yhteysjärjestelmän (jäljempänä ’ohjelma’) hallinnointi edellyttää monien elinten yhteistyötä, on ehdottomasti huolehdittava toimivasta ja riittävästä koordinaatiosta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että jo olemassa olevalla Horisontti Eurooppa -puiteohjelmalla olisi edistettävä avaruusalan markkinoita, tuettava innovatiivisten kaupallisten ratkaisujen luomista EU:n avaruusalan tuotantoketjun loppu- ja alkupään sektoreille ja vauhditettava ohjelmassa tarvittavien keskeisten teknologioiden saatavuutta yhdessä EuroQCI (2) – ja ENTRUSTED (3)-aloitteiden kanssa. Jotta voitaisiin perustaa Euroopassa sijaitseva komponenttien, järjestelmien ja osajärjestelmien kokonaisuus, tarvitaan mittavia pitkän aikavälin toimia, joilla saadaan elvytettyä vahva eurooppalainen teollisuus. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa luomaan synergiaetuja Euroopan puolustusrahaston kanssa ja hyödyntämällä komission toimintasuunnitelmaa siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden välisestä vuorovaikutuksesta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo, että Euroopan avaruusteollisuuden kilpailukyvyn varmistamiseksi komission aloitteilla olisi tuettava avaruuteen liittyvien alojen korkean tason osaamisen kehittämistä ja koulutustoimintaa, jotta saadaan käyttöön unionin kansalaisten koko potentiaali tällä alalla. Tämä parantaisi ohjelman tärkeää sosiaalista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa, että huomioon on otettava kaikki avaruusalan voimavarat nykyisten avaruusresurssien (Galileo (4), Copernicus (5)) nykyaikaistamiseksi ja tulevien järjestelmien ja palvelujen kehittämiseksi. Tämä parantaa EU:n avaruusresurssien häiriönsietokykyä ja alan kilpailukykyä. Ohjelma saadaan toteutettua tehokkaasti, jos vastuutehtävät jaetaan osoitetun pätevyyden perusteella. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK katsoo, että EU:n tulee tukea tieteellistä ja teknistä kehitystä ja avaruusalan kilpailukykyä ja innovointivalmiuksia erityisesti pk-yrityksissä, startup-yrityksissä ja innovaatioyrityksissä, jotta saadaan vahvistettua toimitusketjun alku- ja loppupään taloudellista toimintaa. Tutkimus- ja innovointiohjelmilla on ratkaisevan tärkeä asema unionin ja sen jäsenten teknologisten valmiuksien parantamisessa. |
| --- | --- |

1.10

2.   Lausunnon tausta ja aiheesta annettu säädösehdotus

| 2.1 | Euroopan komission ehdotuksen tarkoituksena on kehittää ohjelma taattujen ja häiriönsietokykyisten satelliittiviestintäpalvelujen tarjoamiseksi. Komissio on sitoutunut edistämään innovointia avaruusalalla ja tukemaan vahvemmin uuteen avaruustoimintaan pohjautuvan menestyksekkään EU:n ekosysteemin kehittämistä ottamalla tämän avaruusohjelmansa keskeiseksi painopisteeksi. Tätä varten komissio on käynnistänyt Cassini-aloitteen (6). Sen avulla varmistetaan erityisesti luotettavien, turvallisten ja kustannustehokkaiden satelliittiviestintäpalvelujen pitkän aikavälin saatavuus maailmanlaajuisesti valtiollisille käyttäjille, mikä tukee kriittisen infrastruktuurin suojaamista, valvontaa, ulkoisia toimia ja kriisinhallintaa ja parantaa siten jäsenvaltioiden häiriönsietokykyä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Aloitteessa on tarkoitus hyödyntää Euroopan avaruusteollisuuden asiantuntemusta, jota saadaan sekä vakiintuneilta teollisilta toimijoilta että uuden avaruustoiminnan ekosysteemiltä. Maailmanlaajuisista satelliittiyhteyksistä on nyt tullut strateginen voimavara EU:n ja jäsenvaltioiden turvallisuuden, varmuuden ja häiriönsietokyvyn kannalta. Ehdotuksen tavoitteena on myös huolehtia nopeiden kaupallisten laajakaistayhteyksien saatavuudesta ympäri Eurooppaa poistamalla katvealueet ja lisäämällä yhteenkuuluvuutta jäsenvaltioiden alueiden välillä sekä tarjota yhteyksiä strategisesti kiinnostaville maantieteellisille alueille, kuten Afrikkaan ja Arktiselle alueelle. Galileon ja Copernicuksen jälkeen ehdotettu kolmas järjestelmä perustuu kolmeen uuteen tekijään: sisäänrakennettuun turvallisuuteen (uuden teknologian, kuten kvanttiteknologian, ansiosta) arkaluonteisessa viestinnässä (puolustus), monikiertorataiseen järjestelmään ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen (kaupallisen ulottuvuuden vahvistamiseksi). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ehdotus on johdonmukainen useiden muiden dataan, pilvipalveluihin ja kyberturvallisuuteen liittyvien EU:n toimintapolitiikkojen ja käynnissä olevien lainsäädäntöaloitteiden kanssa (esim. Inspire-direktiivi (7) ja avointa dataa koskeva direktiivi (8)). Erityisesti valtiollisten palvelujen tarjoaminen varmistaisi EU:n digitaali- ja kyberturvallisuusstrategioiden mukaisesti yhteenkuuluvuuden vahvistamisen takaamalla eurooppalaisen infrastruktuurin, verkkojen, viestinnän ja datan eheyden ja häiriönsietokyvyn. Ehdotuksella tuetaan myös avaruusteollisuuden alojen kilpailukykyä ja innovointivalmiuksia unionissa ja edistetään suuresti Euroopan itsenäistä ja kohtuuhintaista pääsyä avaruuteen tulevina vuosina. Samalla se parantaa merkittävästi ja ratkaisevasti Euroopan laukaisulaitteiden toimintamallien kilpailukykyä (9). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Maaliskuun 21.– 22. päivänä 2019 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin, että unionin on entistä tehokkaammin kehitettävä kilpailukykyistä, turvallista, osallistavaa ja eettistä digitaloutta, jolla on maailmanluokan yhteydet (10). Komission 22. helmikuuta 2021 hyväksymässä siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden synergioita koskevassa toimintasuunnitelmassa todetaan erityisesti, että sen tavoitteena on mahdollistaa Euroopassa nopeiden yhteyksien käyttö jokaiselle ja tarjota häiriönsietokykyinen yhteysjärjestelmä, jonka avulla yhteydet toimivat Euroopassa missä tahansa tilanteessa (11). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ohjelma täydentäisi EU:n nykyisiä GOVSATCOM-järjestelyjä (12), jotka koskevat olemassa olevan valtiollisen satelliittiviestintäkapasiteetin yhdistämistä ja yhteiskäyttöä. Koska satelliittien käyttöikä on rajallinen, useita valtio- omisteisia infrastruktuureja, jotka ovat osa GOVSATCOMin yhdistämistä ja yhteiskäyttöä, on täydennettävä seuraavien kymmenen vuoden aikana (13). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Hybridi- ja kyberuhkien lisääntyminen ja alttius luonnonkatastrofeille ohjaavat valtiollisten toimijoiden muuttuvia tarpeita kohti yhteismitallisia satelliittiviestintäratkaisuja, jotka ovat turvallisempia, luotettavampia ja helpommin saatavilla olevia. Myös kvanttitietokoneiden yleistyminen aiheuttaa lisäuhan, sillä ne pystyvät purkamaan tällä hetkellä salattuja tietoja. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Yhdysvalloissa, Kiinassa ja Venäjällä on muodostunut erilaisia julkisin varoin tuettuja EU:n ulkopuolisia megakonstellaatioita. Kun samaan aikaan taajuuksista ja kiertoratapaikoista on pulaa ja GOVSATCOM-kapasiteetin käyttöikä on rajallinen, on kiire kehittää EU:lle avaruusratkaisuihin perustuva turvallinen yhteysjärjestelmä. Ohjelma kattaisi valtiollisten satelliittiviestintäpalvelujen kapasiteettien ja voimavarojen puutteet. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ohjelman olisi mahdollistettava myös yksityisen sektorin kaupallisten satelliittiviestintäpalvelujen tarjonta. Vaikutustenarvioinnissa arvioitiin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus parhaaksi täytäntöönpanomalliksi sen varmistamiseksi, että ohjelman tavoitteet voidaan saavuttaa. Se ennen kaikkea edistäisi innovointia kaikilla Euroopan avaruusteollisuuden osa-alueilla (laajat järjestelmäintegraattorit, itsenäiset midcap-yritykset, pk-yritykset ja startup-yritykset). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Valtiot, kansalaiset ja EU:n toimielimet ovat yhä riippuvaisempia yhteyksistä ja tarvitsevat siksi parempia turvallisuusratkaisuja, lyhyen vasteajan (14) ja suuremman kaistanleveyden. Tämä merkitsee tarvetta taata häiriönsietokykyisten ratkaisujen saatavuus innovatiivisen teknologian sekä uusien teollisten suuntausten ja lähestymistapojen avulla. Suunnitteilla olevasta järjestelmästä tulee teknologinen suunnannäyttäjä, kuten ehdotuksessa korostetaan. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Ohjelmassa olisi optimoitava valtiollisten palvelujen tarjonnan ja kysynnän kohtaaminen ohjelman kustannustehokkuuden varmistamiseksi ja mittakaavaetujen hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Satelliittiviestintä tarjoaa kaikkialle ulottuvan kattavuuden, joka täydentää maanpäällisiä verkkoja. Sitä pidetään yhä enemmän strategisena resurssina, mikä liittyy valtiollisten palvelujen kasvavaan maailmanlaajuiseen tarpeeseen varmistaa häiriönsietokykyiset yhteydet, jotka tukevat paitsi valtioiden turvallisuusoperaatioita myös kriittisten infrastruktuurien yhdistämistä, toimivan ja tehokkaan sähköisen rajatylittävän tai monialaisen vuorovaikutuksen helpottamista eurooppalaisten viranomaisten, yritysten ja kansalaisten välillä, toimivamman, yksinkertaisemman ja käyttäjäystävällisemmän sähköisen viranomaisasioinnin kehittämistä julkishallinnon kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla (15), kriisien hallintaa sekä raja- ja merivalvontaa. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Ohjelman perustamisessa sovelletaan asteittaista lähestymistapaa laadun varmistamiseksi. Alustava kehittämistyö ja käyttöönotto voisi alkaa vuonna 2023 ja ensivaiheen palvelujen tarjonta ja kvanttisalauksen testaus kiertoradalla vuoteen 2025 mennessä, ja integroitu kvanttisalaus, joka mahdollistaa täydet palvelut, voitaisiin ottaa kokonaisuudessaan käyttöön vuoteen 2028 mennessä. Kokonaiskustannuksiksi arvioidaan 6 miljardia euroa, ja rahoitus saadaan useista julkisista lähteistä (EU:n talousarvio, jäsenvaltiot ja ESAn rahoitusosuudet) sekä yksityisen sektorin investoinneista. EU-rahoitus ei vaarantaisi EU:n avaruusasetuksen nykyisten osa-alueiden eli ennen kaikkea Galileon ja Copernicuksen toteuttamista. |
| --- | --- |

2.12

3.   Yleiset huomiot

| 3.1 | ETSK katsoo, että nykypäivän digitaalisessa maailmassa avaruusratkaisuihin perustuvat yhteydet ovat ratkaisevan tärkeä ja strateginen voimavara nykyaikaisille yhteiskunnille. Ne mahdollistavat taloudellisen vallan, johtoaseman digitaalialalla, teknologisen riippumattomuuden, taloudellisen kilpailukyvyn ja yhteiskunnallisen edistyksen. Ohjelmassa annetaan avaruusalan toimijoille merkittävämpi rooli ja pyritään näin varmistamaan laadukkaat ja turvalliset avaruuspohjaiset dataratkaisut ja palvelut, jotka voivat tuoda Euroopan kansalaisille ja yrityksille sosioekonomisia hyötyjä ja vahvistaa EU:n johtoasemaa avaruusalalla, jolloin se voi kilpailla muiden johtavien avaruusvaltojen ja avaruustoimintaa kehittävien uusien maiden kanssa. Lisäksi kyse on sananvapauden ja vapaan ajatustenvaihdon kannalta tärkeästä teknisestä välineestä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK katsoo, että suojatut, saavutettavat ja kohtuuhintaiset yhteydet ovat edellytys paitsi osallistavan demokratian toiminnalle myös perusoikeuksien asianmukaiselle täytäntöönpanolle ja tarjoavat mahdollisuuden lisätä kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan vaikutusmahdollisuuksia. Eurooppalaiset ovat yhä riippuvaisempia avaruusteknologiasta, -datasta ja -palveluista. Tähän liittyy erityisesti henkilötietojen suojaa koskevien sääntöjen noudattaminen. Avaruudella on myös kasvava merkitys EU:n talouskasvun, turvallisuuden ja geopoliittisen painoarvon kannalta. Tässä mielessä luotettavia ja suojattuja yhteyksiä voidaan pitää julkisena hyödykkeenä valtioille ja kansalaisille. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK kannustaa hyödyntämään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta parhaana täytäntöönpanomallina sen varmistamiseksi, että ohjelman tavoitteet voidaan saavuttaa. Yksityisen sektorin suora osallistuminen luo suotuisat edellytykset nopean laajakaistan ja saumattomien yhteyksien kehittämiselle edelleen kaikkialla Euroopassa. Tämä on mahdollista, kun poistetaan viestinnän katvealueet ja vahvistetaan yhteenkuuluvuutta jäsenvaltioiden alueiden välillä sekä tarjotaan yhteyksiä strategisesti kiinnostaville maantieteellisille alueille. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Toteuttamalla kilpailuun perustuvan hankintamenettelyn komissio voi tehdä hankintasopimuksen tarvittavan ratkaisun toimittamisesta ja siten huolehtia unionin ja jäsenvaltioiden etujen suojaamisesta. Teollisuuden osallistuminen tällaiseen hankintaan mahdollistaisi sen, että yksityinen kumppani voisi täydentää ohjelman infrastruktuuria lisävalmiuksilla omien lisäinvestointiensa avulla. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK korostaa, että julkishallinnon rooli olisi otettava asianmukaisesti huomioon ohjelman tulevassa hallinnoinnissa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä infrastruktuurin turvallisuuteen ja kustannusten, aikataulun ja suorituskyvyn tiukkaan valvontaan. Komissio on ohjelman hallintoviranomainen hankintasopimuksen laatimisen ja valvonnan osalta. Euroopan avaruusohjelmavirasto on vastuussa valtiollisten palvelujen tarjoamisesta, ja Euroopan avaruusjärjestön tehtävänä on valvoa kehittämis- ja validointitoimia. ETSK katsoo, että myös pk-yritykset ovat ratkaisevan tärkeitä innovoinnin kannalta ja uuden nousevan avaruustalouden ekosysteemissä. Pk-yritysten avaruuspalvelujen kehittämistä olisikin edistettävä aktiivisesti, ja sekä viranomaisia että yksityistä sektoria olisi kannustettava hankkimaan niitä. Tämä auttaisi luomaan työpaikkoja ja parantaisi teknologista osaamista ja Euroopan kilpailukykyä, mikä on yhä tärkeämpää EU:n siirtymälle kestäväpohjaiseen ja digitaaliseen talouteen. Näin varmistettaisiin todellinen ja avoin kilpailu ja vahvistettaisiin EU:n teknologista riippumattomuutta turvallisuuteen, palvelun jatkuvuuteen ja luotettavuuteen liittyvien erityisvaatimusten kautta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK katsoo, että hankintamenettelyssä olisi laadittava hankintasopimuksen myöntämiseen sovellettavia erityisiä kriteerejä, jotta voitaisiin varmistaa startup-yritysten ja pk-yritysten osallistuminen hankintaketjun kaikkiin vaiheisiin ja kannustaa näin innovatiivisten ja murroksellisten teknologioiden kehittämiseen. Jos EU:n ulkopuolisten toimittajien palkkaaminen herättää turvallisuuteen liittyviä ja strategisia ongelmia, on laadittava asianmukaiset osallistumissäännöt. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK katsoo, että pk-yrityksiä olisi kannustettava hyödyntämään EU:n tarjoamia erilaisia rahoitusvälineitä avaruusalan ekosysteemin piristämiseksi, sillä tämä auttaisi luomaan työpaikkoja sekä parantamaan teknologista osaamista ja Euroopan teollisuuden kilpailukykyä. |
| --- | --- |

3.7

4.   Erityiset huomiot

| 4.1 | ETSK katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden strateginen riippumattomuus perustuu pääasiassa Euroopan teollisuuden teknologiseen omavaraisuuteen ja valmiuksiin sekä satelliittiviestinnän turvallisuuteen erityisesti kasvavien geopoliittisten jännitteiden tilanteessa. ETSK kannattaakin vahvasti aloitteita, joilla vahvistetaan EU:n jäsenvaltioiden teollista ja teknologista suvereniteettia. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK kannattaa ehdotusta ja katsoo, että valtiollisen toiminnan ja kaupallisen siviilitoiminnan potentiaalinen synergia tarjoaa merkittäviä taloudellisia mahdollisuuksia myös lisäpalvelujen tarjoamiseen Euroopan kansalaisille tilanteessa, jossa avaruustoimintaan kohdistuvat julkiset ja yksityiset investoinnit ovat kasvussa maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK korostaa, että on tärkeää tukea unionin avaruusteollisuuden kilpailukykyä ja innovointivalmiuksia. Näin edistetään suuresti Euroopan itsenäistä ja kohtuuhintaista pääsyä avaruuteen tulevina vuosina. Samalla parannetaan merkittävästi ja ratkaisevasti Euroopan laukaisulaitteiden toimintamallien kilpailukykyä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK korostaa, että ohjelmassa olisi annettava televiestintäoperaattoreille mahdollisuus hyötyä lisääntyneestä kapasiteetista sekä luotettavista ja turvallisista palveluista. Kaupallisen ulottuvuuden ansiosta vähittäispalvelut voisivat myös saada enemmän yksityisiä käyttäjiä kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | On selvää, että ohjelman hallinnoinnissa (asetusehdotuksen V luku) pääroolissa ovat neljä keskeistä tahoa eli komissio, Euroopan avaruusohjelmavirasto, jäsenvaltiot ja Euroopan avaruusjärjestö. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK on vakaasti sitä mieltä, että tehtävät, roolit ja vastuualueet on jaettava selkeästi ja että eri toimijoiden asianmukaisesta koordinoinnista on huolehdittava, jotta ohjelma toimisi moitteettomasti. Vastuutehtävien jakaminen osoitetun pätevyyden perusteella mahdollistaa ohjelman tehokkaan toteutuksen myös kustannusten ja määräaikojen näkökulmasta. Avaruusliikenteen tehokas hallinta on niin ikään välttämätöntä turvallisuuden parantamiseksi, sillä avaruudessa liikkuu yhä enemmän romua. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK korostaa, että sekä maa- että avaruusinfrastruktuurien kyberturvallisuus on keskeisen tärkeää järjestelmien toiminnan ja häiriönsietokyvyn varmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK painottaa, että Euroopan avaruusteollisuuden kilpailukyvyn varmistamiseksi ohjelmalla olisi tuettava avaruuteen liittyvien alojen korkean tason osaamisen kehittämistä ja koulutustoimintaa sekä edistettävä yhtäläisiä mahdollisuuksia, sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusmahdollisuuksia, jotta saadaan käyttöön unionin kansalaisten koko potentiaali tällä alalla. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK korostaa, että infrastruktuurien toteuttamiseen ja parantamiseen saatetaan tarvita useissa maissa lukuisia teollisuuden toimijoita, joiden työtä on tärkeä koordinoida tehokkaasti, jotta järjestelmistä saadaan luotettavia ja täysin yhtenäisiä ennen kaikkea turvallisuuden ja kyberturvallisuuden näkökulmasta. |
| --- | --- |

4.9

Bryssel 24. kesäkuuta 2022.

Neuvoa-antavan valiokunnan ’teollisuuden muutokset’ (CCMI) puheenjohtaja

Pietro Francesco DE LOTTO”

---

(1)  Euroopan avaruusteollisuus on maailman toiseksi suurin. Sen palveluksessa työskentelee yli 231 000 alan ammattilaista, ja sen arvoksi arvioidaan 53–62 miljardia euroa (avaruusalan markkinoita käsittelevä tutkimus, Euroopan parlamentti, marraskuu 2021).

1

(2)  Eurooppalainen kvanttiviestintäinfrastruktuurialoite (EuroQCI).

2

(3)  EU:n valtiollisten toimijoiden suojattuun satelliittiviestintään (SatCom) liittyvä tutkimushanke. ENTRUSTED: European Networking for satellite Telecommunication Roadmap for the governmental Users requiring Secure, inTeroperable, innovativE and standardiseD services.

3

(4)  Eurooppalainen maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä, joka on ollut toiminnassa ja tarjonnut palveluja viranomaisille, yrityksille ja kansalaisille joulukuusta 2016.

4

(5)  Euroopan unionin maanseuranta- ja valvontaohjelma, joka tarjoaa maanseurantadataa palveluntarjoajien, viranomaisten ja kansainvälisten organisaatioiden käyttöön.

5

(6)  Competitive Space Start-ups for Innovation on Euroopan komission Cassini-avaruusyrittäjyysaloite, jonka tärkeimpänä tavoitteena on tukea startup-yrityksiä ja pk-yrityksiä eri kasvuvaiheissa erilaisilla välineillä ja rahoituksella.

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/2/EY, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2007, Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta (EUVL L 108, 25.4.2007).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1024, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, avoimesta datasta ja julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä (EUVL L 172, 26.6.2019).

8

(9)  EU:lla on nyt 18 satelliittia kiertoradalla, ja suunnitteilla on yli 30 seuraavien 10–15 vuoden aikana. Tämä tekee EU:sta Euroopan suurimman laukaisupalvelujen institutionaalisen asiakkaan. Laukaisulaitteet ovat Euroopan toiseksi suurin avaruusteollisuuden ala kaupallisten satelliittien jälkeen, joten niillä on Euroopan teollisuutta tukeva vaikutus. Komissio aikoo yhdistää EU:n ohjelmien laukaisupalvelujen tarpeet ja toimia älykkäänä asiakkaana eurooppalaisille luotettaville ja kustannustehokkaille laukaisuratkaisuille. On ratkaisevan tärkeää, että Euroopalla on jatkossakin nykyaikainen, tehokas ja joustava laukaisuinfrastruktuuri.

9

(10)  Jäsenvaltiot allekirjoittivat kesäkuussa 2019 EuroQCI-julistuksen, jossa ne sopivat tekevänsä yhteistyötä komission kanssa ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) tuella koko EU:n kattavan kvanttiviestintäinfrastruktuurin kehittämiseksi.

10

(11)  COM(2021) 70 final.

11

(12)  EU hyväksyi 28. huhtikuuta 2021 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/696 GOVSATCOM-komponentin varmistaakseen luotettavien, turvallisten ja kustannustehokkaiden satelliittiviestintäpalvelujen pitkän aikavälin saatavuuden GOVSATCOMin käyttäjille. Asetuksen (EU) 2021/696 mukaan GOVSATCOM-komponentin ensimmäisessä vaiheessa eli noin vuoteen 2025 asti käytettäisiin olemassa olevaa kapasiteettia. Tässä yhteydessä komission on hankittava GOVSATCOM-kapasiteetteja jäsenvaltioilta, joilla on kansallisia järjestelmiä ja avaruusvalmiuksia, sekä kaupallisilta satelliittiviestinnän tai -palvelujen tarjoajilta ottaen huomioon unionin keskeiset turvallisuusintressit.

12

(13)  Valtiollinen satelliittiviestintä on todellisuudessa strateginen resurssi, joka liittyy läheisesti kansalliseen turvallisuuteen ja jota useimmat jäsenvaltiot käyttävät. Julkiset käyttäjät suosivat yleensä joko valtion omistamia (valtiollisen SATCOMin omistajia ovat mm. Ranska, Saksa, Kreikka, Italia, Luxemburg ja Espanja) tai julkisen ja yksityisen sektorin ratkaisuja (kuten Saksan Satcom BW tai Luxemburgin GovSat) tai käyttävät tiettyjä akkreditoituja yksityisiä palveluntarjoajia. Valtiollinen satelliittiviestintä on määritelty jo vuonna 2013 (Eurooppa-neuvoston päätelmät, 19. ja 20. joulukuuta 2013) lupaavaksi alaksi, ja se voi edistää konkreettisesti vahvaa, turvallista ja häiriönsietokykyistä Euroopan unionia koskevien tavoitteiden saavuttamista. Se on nyt erottamaton osa Euroopan avaruusstrategiaa (COM(2016) 705 final), Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelmaa (COM(2016) 950 final) ja Euroopan unionin globaalistrategiaa.

13

(14)  Lyhyellä vasteajalla tarkoitetaan mahdollisimman pientä viivettä tietojen käsittelyssä verkkoyhteyden kautta. Mitä lyhyempi käsittelyn vasteaika on, sitä lähempänä se on reaaliaikaa. Lyhyemmän vasteajan verkkoyhteydessä viiveet ovat hyvin pieniä.

14

(15)  Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle: ISA-ohjelman (yhteentoimivuusratkaisut eurooppalaisille julkishallinnoille) väliarvioinnin tulokset, 23. syyskuuta 2019, COM(2019) 615 final.

15

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/185 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/185

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – REPowerEU-suunnitelma”

(COM(2022) 230 final)

ja

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2021/241 muuttamisesta elpymis- ja palautumissuunnitelmien REPowerEU-lukujen osalta sekä asetuksen (EU) 2021/1060, asetuksen (EU) 2021/2115, direktiivin 2003/87/EY ja päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta”

(COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD))

(2022/C 486/25)

| Esittelijät: | Stefan BACK


  Thomas Kattnig


  Lutz Ribbe |
| --- | --- |

Esittelijät:

Stefan BACK

Thomas Kattnig

Lutz Ribbe

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 6.6.2022
  Eurooppa-neuvosto, 3.6.2022
  Euroopan komissio, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla ja 194 artiklan 2 kohta |
| Komitean täysistunnon päätös | 21.9.2022 |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 7.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 220/01/07 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 6.6.2022

Eurooppa-neuvosto, 3.6.2022

Euroopan komissio, 28.6.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla ja 194 artiklan 2 kohta

Komitean täysistunnon päätös

21.9.2022

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

7.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

220/01/07

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Ennen siirtymistä käsittelemään REPowerEU-suunnitelman sisältöä ETSK toteaa tämänhetkisten rajujen hinnankorotusten kohtuuttomasti koetteleman kansalaisyhteiskunnan edustajana, että monet nyt ratkaistavana olevat ongelmat olisi voitu välttää tai ne olisivat ainakin voineet olla pienempiä, jos riippuvuutta energiantuonnista olisi vähennetty, kuten komissio on viime vuosina ehdottanut. ETSK muistuttaa EU:n vuoden 2014 energiaturvallisuusstrategiassa ja vuoden 2015 energiaunionistrategiassa esitetyistä toteamuksista, joiden mukaan EU on edelleen alttiina ulkoisille energiahäiriöille, sekä kansallisen ja EU:n tason poliittisille päättäjille osoitetusta kehotuksesta tehdä kansalaisille selväksi, mitä valintoja on tehtävä, jotta riippuvuutta tietyistä polttoaineista, energiantoimittajista ja toimitusreiteistä voidaan vähentää. Valtaosa poliittisista päättäjistä ja suuri osa eurooppalaisesta yhteiskunnasta ei ole kuitenkaan välittänyt tästä eikä ole ryhtynyt varautumistoimiin, koska fossiilisia polttoaineita on ollut saatavilla edulliseen hintaan. Tämä laiminlyönti kostautuu nyt. ETSK pitää valitettavana, että Ukrainan sodan oli sytyttävä ja Venäjän energiatoimitusten oli häiriydyttävä ennen kuin tähän energiaturvallisuuden perusongelmaan havahduttiin ja käynnistettiin REPowerEU-suunnitelmassa ehdotetut toimenpiteet, joiden tavoitteena on riippumattomuus energian tuonnista Venäjältä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti REPowerEU-suunnitelman tavoitteeseen tehdä EU:sta riippumaton Venäjän kaasu- ja öljytoimituksista ja kannattaa lähestymistapaa, jonka neljä pilaria ovat energian säästäminen, kaasun tuonnin monipuolistaminen, fossiilisten polttoaineiden korvaaminen nopeuttamalla siirtymistä uusiutuviin energialähteisiin ja rahoitukseen liittyvät ratkaisut. ETSK panee merkille, että lyhyen aikavälin ja keskipitkän ja pitkän aikavälin toimenpiteiden välillä tehdään ero. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK korostaa tarvetta taata, että niin kuluttajat kuin teollisuuskin saavat energiaa mahdollisimman kohtuullisin kustannuksin, ja huomauttaa, että hyvää energiaturvallisuutta edistäisi merkittävästi energiahuolto, joka perustuu pääasiassa eurooppalaiseen uusiutuvaan energiaan ja vähähiilisiin energialähteisiin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kiinnittää tässä yhteydessä huomion suunnitellun sosiaalisen ilmastorahaston ja – yritysten osalta – valtiontukien tilapäisten kriisipuitteiden tarjoamiin tukimahdollisuuksiin. Tavoitteena on oltava siirtymän helpottaminen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Suunnitelman sisältämät toimet ovat ETSK:n arvion mukaan tasoltaan riittäviä, kun otetaan huomioon energiatoimitusten tilanteen kiireellisyys, ja komitea on tältä pohjalta samaa mieltä siitä, että fossiilisten ja vähähiilisten polttoaineiden, hiilen ja ydinenergian käyttöön siirtymäkauden aikana tulee suhtautua joustavasti. Siirtymäkausi on pidettävä mahdollisimman lyhyenä, eikä se saa johtaa uusiin riippuvuuksiin tai haitata pyrkimyksiä saavuttaa ilmastoneutraalius mahdollisimman pian, viimeistään vuoteen 2050 mennessä. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että kysymys ydinenergian asemasta on edelleen avoinna; tämänhetkisenä linjana on, että kukin jäsenvaltio päättää asiasta itse. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Koska tilanne vaatii kiireellistä ratkaisua ja Venäjältä tulevat energiatoimitukset saattavat häiriytyä arvaamattomasti, ETSK pitää tärkeinä välittömästi toteutettavissa olevia toimenpiteitä – etenkin hyvin suurta energiansäästöä – ja niiden tukena kumppanuussopimuksia ja uusien aloitteiden aikaistettua täytäntöönpanoa. Komitea huomauttaa, että vallitsevan kriisin taloudelliset ja sosiaaliset yhteisvaikutukset saattavat koetella demokraattista järjestelmää, ellei asianmukaisia ratkaisuja löydetä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kannattaa ehdotusta, jonka mukaan energiatehokkuustavoitetta nostetaan 55-valmiuspaketissa ehdotetusta 9 prosentista 14 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä, sekä yleisiä kaasunsäästötoimia, joiden arvioidaan tuottavan 30 prosentin säästöt vuoteen 2030 mennessä. Komitea suhtautuu myönteisesti myös äskettäin annettuun neuvoston asetukseen kaasun käytön koordinoidusta vähentämisestä 15 prosentilla talvella 2022–2023 ja korostaa, että säästökapasiteetti vaihtelee jäsenvaltioittain. Tavoitetason nostaminen uusissa ehdotuksissa kuvastaa myös sitä, että tämän toteutumiseksi tarvittiin Ukrainan sodan aiheuttama kriisitilanne. ETSK kannattaa erityisesti varhaisia energiansäästötoimia, kuten komission yhdessä Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) kanssa käynnistämää yksittäisille kuluttajille suunnattua energiansäästökampanjaa, sekä markkinavetoisia toimenpiteitä, kuten käänteisiä huutokauppoja ja kysyntäjoustotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa lisäksi lainsäätäjiä noudattamaan komission pyyntöä sisällyttää suunnitelmassa ehdotettu korkeampi energiansäästötavoite 55-valmiuspakettiin, jotta säästetään aikaa, jota ei ole nykytilanteessa hukattavaksi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Tuonnin monipuolistamisen osalta ETSK kiinnittää huomion mahdollisuuksiin, joita EU:n energiafoorumin kautta toteutettavat vapaaehtoiset yhteisostot sekä uudet energiakumppanuudet tarjoavat. Nämä keinot voidaan ottaa käyttöön välittömästi. ETSK kehottaa kuitenkin komissiota laatimaan geopoliittisen energiantuontistrategian, jossa otetaan huomioon myös kiireellistä ratkaisua vaativat energia- ja ilmastokysymykset, ennen kuin energiakumppanuuksia solmitaan epädemokraattisten tai poliittisesti epävakaiden maiden kanssa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kannattaa uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämistä EU:n energialähteiden yhdistelmässä ja tukee painokkaasti komission kehotusta sisällyttää suunnitelmassa ehdotettu 45 prosentin osuus 55-valmiuspakettiin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Näiden kunnianhimoisempien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää monenlaisten teknisten laitteiden tuontia, koska EU:ssa ei ole enää tuotantokapasiteettia. Esimerkiksi aurinkopaneeleista suuri osa tuodaan Kiinasta. Fossiiliset energialähteet eivät siis ole riippuvaisia ainoastaan tuonnista vaan myös tarvittavista laitteista. ETSK kehottaa kaikkia poliittisia päättäjiä edistämään hyvin laajasti uusiutuvaan energiaan liittyvien laitteiden, myös akkuvarastojen, tuotannon lisäämistä Euroopassa. EU:n aurinkoenergiateollisuuden yhteenliittymä voisi olla ensimmäinen askel. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämiseksi EU:n energiapaletissa tarvitaan kuitenkin mittavia investointeja. Tästä huolimatta EU:ssa investoidaan hiilestä irtautumista edistävän teknologian tutkimukseen ja kehittämiseen suhteessa vähemmän julkisia varoja kuin muissa suurissa talouksissa, mikä vaarantaa unionin kilpailukyvyn keskeisissä tulevaisuuden teknologioissa. ETSK huomauttaa, että vihreä siirtymä ja toimitusvarmuus edellyttävät uusiutuvien energialähteiden oikeanlaista ja riittävää yhdistelmää, jotta sähköistäminen ja vihreän vedyn tuottaminen onnistuvat, sekä varastointiteknologioiden kehittämistä ja digitalisaation tarjoamien mahdollisuuksien täyttä hyödyntämistä. Tutkimus- ja kehitysinvestointien tarve on siis edelleen suuri. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK korostaa lisäarvoa, jota ehdotukset uusiutuvan energian hankkeiden nopeista lupamenettelyistä ja ns. ydinkehittämisalueiden määrittämisestä tällaisille hankkeille tuovat mukanaan, ja myös lisäarvoa, jota saadaan noudattamalla suosituksia kyseisten periaatteiden aikaistetusta käyttöönotosta. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK muistuttaa tässä yhteydessä uusiutuvien energialähteiden, myös vedyn, kotimaisen tuotannon merkityksestä mutta korostaa myös, että joitakin ensisijaisia uusiutuvia energialähteitä, kuten vetyä, ei ehkä ole heti saatavilla riittävästi ja/tai kohtuulliseen hintaan. Jotta edellä kohdassa 1.3 tarkoitetuista siirtymäratkaisuista voitaisiin luopua keskipitkällä aikavälillä, on tärkeää laatia hiilestä irtautumista koskeva EU-tason politiikka, jossa keskitytään erityisesti niihin osa-alueisiin, joilla päästöjä on vaikea vähentää (korkeita lämpötiloja edellyttävät teollisuudenalat, mutta myös moniasuntoisten rakennusten vuokralaiset ja liikenne). Soveltuvia keinoja on jo saatavilla (esim. hiilen hinnanerosopimukset ja itse tuotetun energian yhteinen kulutus). Niitä on otettava käyttöön mahdollisimman nopeasti ottaen huomioon sosiaaliset vaikutukset ja tarve varmistaa yritysten kansainvälinen kilpailukyky. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Uusiutuvan energian kehittämismahdollisuuksien osalta ETSK kiinnittää huomion itse tuotetun energian kulutuksen, uusiutuvan energian yhteisöjen ja energian jakamisen tarjoamiin mahdollisuuksiin, jotka on otettu REPowerEU-suunnitelmassa huomioon mutta valitettavasti tekemättä selkoa siitä, miten tällaista toimintaa haittaavat esteet on tarkoitus poistaa. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK korostaa myös vakiintuneiden kansallisten toimintamallien ja perinteiden merkitystä kestäväpohjaisia energiayhdistelmiä koskeviin valintoihin vaikuttavina tekijöinä. Komitea kannattaa käytettävissä olevien resurssien entistä laajempaa hyödyntämistä uusiutuvan energian kehittämiseksi. Erilaisten kansallisten valintojen vuoksi olisi edistettävä monipuolisuutta ja hyödynnettävä monia erilaisia uusiutuvia ja vähähiilisiä energialähteitä, jotka sopivat taloudellisesti ja ekologisesti osaksi uutta, pääasiassa eurooppalaisiin energialähteisiin tukeutuvaa energiajärjestelmää. ETSK panee merkille, että kysymys ydinenergian asemasta on edelleen avoinna; tämänhetkisenä linjana on, että kukin jäsenvaltio päättää asiasta itse. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | ETSK on samaa mieltä siitä, että uusiutuvat energialähteet, varastointivälineet ja jakeluverkot olisi katsottava erittäin tärkeän yleisen edun mukaisiksi, mutta olisi toivonut parempaa selontekoa tämän konkreettisista vaikutuksista. ETSK on korostanut jo aiemmissa lausunnoissaan sähköautojen mahdollista suurta merkitystä ns. strategisina sähkövarastoina. Suunnitelmassa ei valitettavasti käsitellä tätäkään näkökohtaa. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Investointien osalta ETSK painottaa tarvetta kiinnittää enemmän huomiota mahdollisiin myönteisiin vaikutuksiin työllisyyden ja aluetalouksien kannalta sekä siihen, että energia- ja ilmastonäkökohdat on tärkeää nivoa sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | ETSK pitää valitettavana, että suunnitelmassa ei käsitellä riittävän tarkasti sitä, miten voidaan jälleenrahoittaa julkiset rahoitusosuudet, jotka voisivat toimia alkupääomana yksityisten investointien houkuttelemiseksi energiaomavaraisuuden edistämiseen. Yhtenä vaihtoehtona voisi olla tähän tarkoitukseen varatun erityisveron periminen korkeiden öljyn- ja kaasunhintojen tuottamista windfall-voitoista. ETSK tiedostaa tällaisen toimenpiteen arkaluonteisuuden, kun otetaan huomioon, että halua investoida uusiutuviin ja vähähiilisiin energialähteisiin ei pitäisi heikentää. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Vaikka äskettäin annettu neuvoston asetus koordinoiduista kaasun kysynnän vähentämistoimenpiteistä ja siihen liittyvä tiedonanto ”Kaasua säästöön talven varalle” ovat askel oikeaan suuntaan kriisivalmiuden parantamiseksi, ETSK toivoo, että laadittaisiin yleisempi kriisikehys, jonka avulla pystytään vastaamaan sen mittaluokan kriisiin, joka EU:lla on nyt käsissään Ukrainan sodan takia. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | ETSK panee merkille komission puheenjohtajan viimeaikaiset huomiot EU:n energiamarkkinoiden nykyisen rakenteen epätarkoituksenmukaisuudesta ja tarpeesta uudistaa sähkömarkkinoita. Komitea on ilahtunut aikeista tutkia vaihtoehtoja sähkömarkkinoiden optimoimiseksi mutta korostaa, että ennen ehdotusten esittämistä on tehtävä kattava vaikutustenarviointi. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | REPowerEU-suunnitelma edellyttää joka tapauksessa huomattavaa rahoitusta, ja sitä on erittäin vaikeaa löytää nykyisen rahoituskehyksen puitteissa. ETSK korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää ottaa käyttöön kultainen sääntö yhteiskuntamme sosioekologiseen toimintaan liittyvien investointien edistämiseksi (1). |
| --- | --- |

1.22

2.   Taustaa

| 2.1 | Euroopan komissio esittää REPowerEU-suunnitelmassa (2) laajan valikoiman toimenpiteitä, joiden avulla pyritään vähentämään EU:n riippuvuutta Venäjältä tulevista fossiilisista polttoaineista vauhdittamalla puhdasta siirtymää ja pyrkimällä yhdessä tekemään energiajärjestelmästä kestävämpi ja saamaan aikaan todellinen energiaunioni. Suunnitelma jakautuu neljään pilariin. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ensimmäinen pilari on energiansäästö. Ajatuksena on parantaa energiatehokkuutta ja vähentää siten energiankulutusta vielä 5 prosentilla vuoteen 2030 mennessä 55-valmiuspaketissa ehdotetun 9 prosentin vähennyksen lisäksi (3). Kaasunkulutuksessa 55-valmiuspaketilla saavutetaan 30 prosentin kokonaisvähennys vuoteen 2030 mennessä. Komissio on pyytänyt lainsäätäjiä sisällyttämään tämän ehdotuksen 55-valmiuspakettiin ennen sen hyväksymistä. Välittömänä lyhyen aikavälin toimenpiteenä komissio käynnistää Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) kanssa energiansäästökampanjan, jolla pyritään vaikuttamaan yksityishenkilöiden ja yritysten yksilöllisiin valintoihin, ja suosittaa, että jäsenvaltiot hyödyntävät täysimääräisesti niiden käytettävissä olevia välineitä, kuten kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien päivittämistä ja niiden täytäntöönpanon tehostamista (4). ETSK panee merkille äskettäin hyväksytyn neuvoston asetuksen, jossa säädetään yhteisestä kaasunkulutuksen vähentämisestä 15 prosentilla talvella 2022–2023 viiden viime vuoden keskiarvon perusteella (5). Asetukseen liittyy tiedonanto, joka sisältää ehdotuksia sen täytäntöönpanosta (6). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Toisessa pilarissa tavoitteena on vähentää riippuvuutta Venäjältä tulevasta kaasusta kahdella kolmasosalla tämän vuoden loppuun mennessä ja päästä siitä kokonaan eroon vuoteen 2027 mennessä monipuolistamalla kaasun tuontia. Tarkoituksena on lisätä nesteytetyn maakaasun tuontia Yhdysvalloista, Egyptistä, Israelista ja Saharan eteläpuolisen Afrikan maista (+50 miljardia kuutiometriä) ja putkikaasun tuontia muualta kuin Venäjältä (+10 miljardia kuutiometriä). Lisäksi huhtikuussa perustettu EU:n energianhankintafoorumi kokoaa jatkossa yhteen kysyntää, tarjoaa puitteet vapaaehtoisille yhteisostoille, optimoi infrastruktuurin käyttöä ja solmii pitkän aikavälin kansainvälisiä kumppanuuksia. EU:n sisäistä maakaasun tuotantoa lisätään niin ikään, ja keskipitkällä aikavälillä aletaan käyttää vaihtoehtoina mm. biometaania ja uusiutuvaa vetyä. Monipuolistaminen koskee myös ydinpolttoainetta, jonka osalta eräät jäsenvaltiot ovat tällä hetkellä riippuvaisia venäläisistä lähteistä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kolmas pilari sisältää ehdotuksia fossiilisten polttoaineiden korvaamisesta ja puhtaaseen energiaan siirtymisen nopeuttamisesta Euroopassa. Ensinnäkin nostetaan vuoteen 2030 ulottuva uusiutuvaa energiaa koskevan direktiivin tavoite 40 prosentista 45 prosenttiin. Erityistä huomiota kiinnitetään sellaisiin keskeisiin teknologioihin kuin aurinkoenergia (tavoitteena asentaa aurinkosähköä yli 320 GW vuoteen 2025 mennessä eli kaksinkertaisesti vuoden 2022 tasoon verrattuna ja 600 GW vuoteen 2030 mennessä, esitellä EU:n aurinkoenergiastrategia ja käynnistää uusi Euroopan aurinkokattoaloite), tuulivoima (lupamenettelyjen nopeuttaminen esimerkiksi määrittämällä ns. ydinkehittämisalueita), lämpöpumput (käyttöönoton lisääminen kaksinkertaiseksi 10 miljoonaan yksikköön seuraavien viiden vuoden aikana) ja elektrolyysilaitteet. Lainsäätäjiä pyydetään yhdenmukaistamaan uusiutuvaa energiaa koskevan direktiivin mukaiset muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita koskevat alatavoitteet (75 prosenttia teollisuudelle ja 5 prosenttia liikenteelle), edistämään vedyn hyödyntämistä kaksinkertaistamalla ns. vetylaaksojen määrä ja saattamaan vetyyn liittyvien Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden arviointi päätökseen viimeistään kesällä, jotta vuoteen 2030 mennessä voidaan ottaa käyttöön infrastruktuuri 20 miljoonan vetytonnin tuottamista, tuontia ja kuljetusta varten (7). Tarkoituksena on perustaa uusia vetykumppanuuksia (Välimeren alueen maiden ja Ukrainan kanssa). Biometaanin tuotantoa lisätään 35 miljardiin kuutiometriin vuoteen 2030 mennessä. Olemassa olevien biokaasulaitosten muuntamiseen tarvitaan samalla ajanjaksolla 37 miljardin euron investoinnit. Vauhdittaakseen sähköistämistä ja vedyn hyödyntämistä teollisuudessa komissio ottaa innovaatiorahaston puitteissa käyttöön hiilen hinnanerosopimuksia ja erityisiä REPowerEU-ikkunoita ja perustaa EU:n aurinkoenergiateollisuuden yhteenliittymän. Myös biomassaan sekä maatalous- ja hakkuujätteisiin kiinnitetään paljon huomiota. Komissio kehottaa lainsäätäjiä hyväksymään nopeasti vaihtoehtoisista polttoaineista ja muista liikenteeseen liittyvistä asioista vireillä olevat ehdotukset, joilla tuetaan vihreää liikkuvuutta. Vuodeksi 2023 kaavaillaan tavaraliikenteen viherryttämistä koskevaa lainsäädäntöpakettia. Komissio muistuttaa tarpeesta nopeuttaa lupamenettelyjä mm. siten, että käsiteltävänä olevia ehdotuksia aletaan soveltaa aikaistetusti. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Viimeinen pilari koskee älykkäitä investointeja. Vuoteen 2027 mennessä tarvitaan 55-valmiuspaketin edellyttämien lisäksi vielä 210 miljardin euron investoinnit. Muilta toimittajilta ostettavaa nesteytettyä maakaasua ja putkikaasua varten tarvitaan 10 miljardin euron rahoitus vuoteen 2030 mennessä ja sähköverkkoon 29 miljardin euron lisäinvestoinnit vuoteen 2030 mennessä. Investointien rahoitusta on komission mukaan tarkoitus edistää erityisesti elpymis- ja palautumissuunnitelmien, päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien huutokaupan sekä koheesiopolitiikan, yhteisen maatalouspolitiikan, Verkkojen Eurooppa -välineen, InvestEU-ohjelman ja innovaatiorahaston varojen ja verotuksellisten toimenpiteiden avulla. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komissio on esittänyt asetuksen elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen (EU) 2021/241 sekä päätöksen (EU) 2015/1814, direktiivin 2003/87/EY ja asetuksen (EU) 2021/1060 muuttamisesta sen mahdollistamiseksi, että tukivälinettä käytetään REPowerEU-suunnitelman tavoitteiden edistämiseen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Yleisesti ottaen voi olla tarpeen jatkaa öljyn, muiden fossiilisten polttoaineiden ja hiilen käyttöä siirtymäkauden ajan. Myös ydinenergialla on oma roolinsa. |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleistä

| 3.1 | Ennen siirtymistä käsittelemään REPowerEU-suunnitelman sisältöä ETSK toteaa tämänhetkisten rajujen hinnankorotusten kohtuuttomasti koetteleman kansalaisyhteiskunnan edustajana, että monet nyt ratkaistavana olevat ongelmat olisi voitu välttää tai ne olisivat ainakin voineet olla pienempiä, jos riippuvuutta energiantuonnista olisi vähennetty, kuten komissio on viime vuosina ehdottanut. ETSK muistuttaa EU:n vuoden 2014 energiaturvallisuusstrategiassa ja vuoden 2015 energiaunionistrategiassa esitetyistä toteamuksista, joiden mukaan EU on edelleen alttiina ulkoisille energiahäiriöille, sekä kansallisen ja EU:n tason poliittisille päättäjille osoitetusta kehotuksesta tehdä kansalaisille selväksi, mitä valintoja on tehtävä, jotta riippuvuutta tietyistä polttoaineista, energiantoimittajista ja toimitusreiteistä voidaan vähentää. Valtaosa poliittisista päättäjistä ja suuri osa eurooppalaisesta yhteiskunnasta ei ole kuitenkaan välittänyt tästä eikä ole ryhtynyt varautumistoimiin, koska fossiilisia polttoaineita on ollut saatavilla edulliseen hintaan. Tämä laiminlyönti kostautuu nyt. ETSK pitää valitettavana, että Ukrainan sodan oli sytyttävä ja Venäjän energiatoimitusten oli häiriydyttävä ennen kuin tähän energiaturvallisuuden perusongelmaan havahduttiin ja käynnistettiin REPowerEU-suunnitelmassa ehdotetut toimenpiteet, joiden tavoitteena on riippumattomuus energian tuonnista Venäjältä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Venäjän julmuudet Ukrainan kansaa vastaan ovat johtaneet mm. venäläisen öljyn ja kaasun tuonnin vastaisiin pakotteisiin sekä siihen, että Venäjän energianvienti eräisiin EU:n jäsenvaltioihin on supistunut. Energian tuontia Venäjältä onkin tarpeen vähentää nopeasti, ja ETSK kannattaa varauksetta kaikkia tähän tähtääviä aloitteita. Tavoitteena on oltava, että energian tuominen Venäjältä lopetetaan kokonaan mahdollisimman pian, mieluiten kolmen seuraavan vuoden aikana. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK antaakin lähtökohtaisesti täyden tukensa REPowerEU-suunnitelmalle. Siinä asetetaan perusteltu tavoite lopettaa Euroopan riippuvuus Venäjän energiantuonnista mahdollisimman pian ja esitetään asianmukaisia lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimia tämän tavoitteen edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Tilanne on hyvin dramaattinen etenkin kansainvälisestä näkökulmasta. Niin kauan kuin Eurooppa tuo kaasua ja öljyä Venäjältä, se auttaa Putinia käymään hyökkäyssotaa. Eurooppa tarvitsee venäläistä kaasua pitääkseen teollisuuden pyörät pyörimässä ja eurooppalaisten kodit lämpiminä, mikä heikentää EU:n diplomaattista asemaa. Siinä missä Venäjä voi manipuloida kaasun tukkuhintoja Eurooppaan suuntautuvien energiatoimitusten kautta, EU:n kansalaiset ja teollisuus kärsivät korkeista hinnoista ja pelättävissä on järisyttäviä taloudellisia seurauksia, jos Venäjä lopettaa kaasutoimitukset kokonaan. Nykytilanne vaikuttaa siis kielteisesti sekä hintoihin että toimitusvarmuuteen ja tekee niin yrityksistä kuin kuluttajistakin panttivankeja. Osa yrityksistä on jo joutunut rajoittamaan tuotantoaan tai lopettamaan sen korkeiden energiahintojen vuoksi, mikä on vaikuttanut kielteisesti myös työllisyyteen. Samaan aikaan kotitaloudet eivät useinkaan tiedä, miten ne pystyisivät maksamaan energialaskunsa. Sekava tilanne koettelee myös EU:n demokraattista järjestelmää, ja se on ratkaistava mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kysymys kuuluu, onko REPowerEU riittävän kunnianhimoinen. Kun otetaan huomioon, että päätavoitteena on lopettaa asteittain riippuvuus kaasun ja öljyn tuonnista Venäjältä ja saavuttaa EU:n energiaomavaraisuus Venäjästä pääasiassa lisäämällä uusiutuvien energialähteiden osuutta, parantamalla energiatehokkuutta ja lisäämällä tuontia vaihtoehtoisista lähteistä mutta myös tarvittaessa turvautumalla fossiiliseen, vähähiiliseen ja hiilipohjaiseen energiaan hyvin lyhyen siirtymäkauden ratkaisuina, toimet ovat komitean arvion mukaan riittäviä. On kuitenkin kysyttävä, tekeekö Euroopan unioni – ja tekevätkö eritoten jäsenvaltiot – kaiken voitavansa Venäjän kaasutoimitusten lopettamiseksi mahdollisimman pian. 55-valmiuspakettia koskevan lainsäädäntöprosessin tähänastisten tulosten ja pelkän REPowerEU-suunnitelman valossa tämä vaikuttaa kyseenalaiselta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Täysin vakuuttavia vaihtoehtoja, joiden avulla pystytään heti edistämään maakaasun korvaamista pitkällä aikavälillä ja jotka ovat kaikilta osin 55-valmiuspaketin strategisten tavoitteiden mukaisia, on vain kaksi: uusiutuvien energialähteiden käytön huomattava lisääminen ja kysynnän voimakas vähentäminen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Koska tärkeimpien keskipitkän ja pitkän aikavälin ratkaisujen kehittäminen vaatii rahaa ja aikaa, ETSK korostaa välittömästi toteutettavissa olevien toimenpiteiden merkitystä. Niihin kuuluvat esimerkiksi yksityishenkilöiden ja yritysten tekemät valinnat, vapaaehtoiset yhteisostot EU:n energiafoorumin kautta, uusien energiakumppanuuksien solmiminen luotettavien ja myötämielisten toimijoiden kanssa, kaasun varastointi, nopeiden lupamenettelyjen aikaistettua soveltamista koskevien suositusten noudattaminen, ydinkehittämisalueiden määrittäminen ja biometanolin tuotannon lisääminen. Lainsäätäjät voisivat reagoida välittömästi komission pyyntöön sisällyttää 55-valmiuspakettiin ajan voittamiseksi ne erillisissä ehdotuksissa esitetyt tavoitteet, jotka koskevat uusiutuvien energialähteiden osuuden nostamista 40 prosentista 45 prosenttiin, energiatehokkuuden lisäämistä vielä 5 prosentilla ja rakennusten energiatehokkuuden parantamista. Lainsäätäjät voisivat myös noudattaa kehotusta hyväksyä asiaan liittyvät ehdotukset nopeasti. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK suhtautuu niin ikään myönteisesti äskettäin annettuun neuvoston asetukseen kaasun käytön koordinoidusta vähentämisestä talvella 2022–2023. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Koska tilanne vaatii äärimmäisen nopeita ratkaisuja, ETSK kannattaa myös sitä, miten REPowerEU-suunnitelmassa otetaan huomioon mahdollinen tarve turvautua fossiilisiin ja vähähiilisiin polttoaineisiin ja hiileen siirtymäkaudella, joka on pidettävä mahdollisimman lyhyenä, jotta näitä energialähteitä ei ammennettaisi tyhjiin. Komitea panee lisäksi tyytyväisenä merkille, että ydinenergiakysymys jätetään toistaiseksi kunkin jäsenvaltion ratkaistavaksi. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti sosiaalisen ilmastorahaston perustamiseen kielteisten sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusten lieventämiseksi ja rahoituksen tarjoamiseksi jäsenvaltioille, jotta ne saavat tukea toimenpiteisiinsä, joilla puututaan taloudellisesti heikossa asemassa oleville kotitalouksille, mikroyrityksille ja tieliikenteen käyttäjille aiheutuviin sosiaalisiin vaikutuksiin. Komitea huomauttaa kuitenkin, että sosiaaliselle ilmastorahastolle ehdotetut määrärahat eivät tarjoa riittävää taloudellista tukea, jonka turvin sosioekonomisia vaikutuksia pystyttäisiin lievittämään vastuullisesti pyrittäessä saavuttamaan ilmastoon ja liikkumismuotoihin liittyvät tavoitteet. Asian ratkaisemiseen on varattava sen laajuutta vastaavat rahoitusvarat. ETSK huomauttaa myös, että jäsenvaltioiden kyky houkutella ja hallinnoida yksityisiä varoja vaihtelee. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Jäsenvaltioiden olisi lisäksi tuettava kansalaisia ja erityisesti taloudellisesti heikossa asemassa olevia kotitalouksia sekä lyhyellä aikavälillä kahtena seuraavana talvena että pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Energiansäästön osalta komissio pyrkii välittömiin 5 prosentin vähennyksiin kaasun kulutuksessa (noin 13 miljardia kuutiometriä) ja öljyn kulutuksessa (noin 16 miljoonaa tonnia). Tämä ei ole todellakaan kunnianhimoinen tavoite eikä vastaa Ukrainan vastaisen sodan synnyttämän kriisin mittakaavaa. Poliittinen todellisuus on kuitenkin se, että energianeuvosto hyväksyi 27. kesäkuuta 2022 komission vuonna 2021 ehdottaman 9 prosentin vähennystason ottamatta millään tavoin huomioon REPowerEU-suunnitelman kehotusta sisällyttää ehdotus 55-valmiuspakettiin. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Saksassa kaasunkulutus väheni jo tammi–toukokuussa 2022 lähes 15 prosenttia (8), mutta markkinatutkimusten mukaan kotitalouskuluttajat voisivat säästää vielä enemmän. Tämä osoittaa selvästi, että tilanne ja toimintahalukkuus tai -kyky voivat vaihdella hyvin paljon jäsenvaltioittain. Toimivimpia olisivat ehkä toimenpiteet, jotka ovat riittävän joustavia tämän tosiseikan huomioon ottamiseksi. Esimerkkinä voidaan mainita koordinoiduista kaasun kysynnän vähentämistoimenpiteistä 26. heinäkuuta 2022 annettu neuvoston asetus, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon myös teollisuuden tarpeet. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Energiakampanjoiden ei pitäisi rajoittua vain kehotuksiin säästää energiaa, vaan niihin olisi sisällyttävä välittömästi vaikuttavia toimenpiteitä. Yhtenä esimerkkinä voidaan mainita käänteinen huutokauppa, joka tarkoittaa sitä, että keskusviranomainen – joko sääntelyviranomainen tai verkonhaltija – järjestää teollisuuskuluttajille suunnatun tarjouskilpailun, jossa toimijat voivat tehdä tarjouksia vapaaehtoisesta kaasun käytön vähentämisestä omien kustannustensa perusteella. Tämä voisi auttaa saavuttamaan tarvittavat kaasun varastointimäärät ja lisätä sen todennäköisyyttä, että EU selviää talven yli ilman kohtuuttoman suuria sosiaalisia ja taloudellisia vahinkoja, jos Venäjän kaasutoimitukset loppuvat kokonaan. ETSK muistuttaa mahdollisuudesta käyttää kysyntäjoustoa keinona vähentää kysyntää. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Uusiutuvien energialähteiden osalta komissio on asettanut yleistavoitteeksi nostaa näiden energialähteiden osuus 45 prosenttiin vuonna 2021 ehdotetun 40 prosentin sijasta, mutta vaikka komissio on pyytänyt sen sisällyttämistä 55-valmiuspakettiin, tähän ei ole toistaiseksi reagoitu (näin ei tehty ainakaan energianeuvostossa 27. kesäkuuta 2022). ETSK pitää tätä valitettavana, sillä asian sivuuttaminen viivästyttää halutun kehityksen vaikutusta. Komitea on kuitenkin tyytyväinen siihen, että toukokuussa 2022 tehtiin erillinen ehdotus, joka koskee uusiutuvan energian hankkeiden lupamenettelyjen nopeuttamista ja erityisten ydinkehittämisalueiden määrittämistä tällaisille hankkeille, jotta voidaan poistaa yksi merkittävä uusiutuvien energialähteiden nopeaa käyttöönottoa ja etenkin aurinko- ja tuulienergiahankkeita jarruttava este. ETSK suhtautuu tältä pohjalta myönteisesti myös REPowerEU-tiedonannossa esitettyyn suositukseen ottaa nopeat lupamenettelyt ja ydinkehittämisalueet käyttöön välittömästi komission ehdotuksen hyväksymistä odotettaessa. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Näiden kunnianhimoisempien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää monenlaisten teknisten laitteiden tuontia, koska EU:ssa ei ole enää tuotantokapasiteettia. Esimerkiksi aurinkopaneeleista suuri osa tuodaan Kiinasta. Fossiiliset energialähteet eivät siis ole riippuvaisia ainoastaan tuonnista vaan myös tarvittavista laitteista. ETSK kehottaa kaikkia poliittisia päättäjiä edistämään hyvin laajasti uusiutuvaan energiaan liittyvien laitteiden tuotannon lisäämistä Euroopassa. EU:n aurinkoenergiateollisuuden yhteenliittymä voisi olla ensimmäinen askel. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämiseksi EU:n energiapaletissa tarvitaan kuitenkin mittavia investointeja. Tästä huolimatta EU:ssa investoidaan hiilestä irtautumista edistävän teknologian tutkimukseen ja kehittämiseen suhteessa vähemmän julkisia varoja kuin muissa suurissa talouksissa, mikä vaarantaa unionin kilpailukyvyn keskeisissä tulevaisuuden teknologioissa. ETSK huomauttaa, että vihreä siirtymä ja toimitusvarmuus edellyttävät uusiutuvien energialähteiden oikeanlaista ja riittävää yhdistelmää, jotta sähköistäminen ja vihreän vedyn tuottaminen onnistuvat, sekä varastointiteknologioiden kehittämistä ja digitalisaation tarjoamien mahdollisuuksien täyttä hyödyntämistä, jolloin virtuaalisten voimalaitosten kaltaiset toimintamallit saataisiin vihdoin käyttöön. Tutkimus- ja kehitysinvestointien tarve on siis edelleen suuri. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Itse tuotetun energian kulutus, uusiutuvan energian yhteisöt ja energian jakaminen eli toimintamallit, jotka otettiin laajasti huomioon puhtaan energian säädöspaketissa ja joita ETSK on jo pitkään kannattanut, ovat tärkeitä uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämiseksi. Investointitarpeet ovat massiivisia. Kansalaiset haluavat panostaa oman energian tuottamiseen ja kuluttamiseen, jos he ymmärtävät sen hyödyttävän myös heitä itseään. Heidän pitäisi tuntea saavansa kannustusta sen sijaan, että tällaisen toiminnan tiellä on esteitä. Monissa jäsenvaltioissa esteitä on edelleen, ja tämä tunnustetaan REPowerEU-suunnitelmaan liittyvässä EU:n aurinkoenergiastrategiassa, jossa toistetaan tältä osin uusiutuvan energian direktiivin (RED II) sanoma täsmentämättä kuitenkaan, miten jäsenvaltiot voidaan pakottaa lopulta poistamaan asiaan liittyvät esteet. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Uusiutuvat energialähteet ja varastointi on järkevää määritellä erittäin tärkeän yleisen edun mukaisiksi, mutta tämän suora vaikutus jää epäselväksi. Myös jakeluverkko, joka yhdistää tuotantolaitokset ja kuluttajat, on määriteltävä erittäin tärkeän yleisen edun mukaiseksi. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Vaikka energiankysynnän vähentämisessä (ks. kohdat 3.7–3.9) ja uusiutuvien energialähteiden lisäämisessä (ks. kohdat 3.10–3.12) tapahtuisi mittavia parannuksia, on ilmiselvää, ettei EU pysty saavuttamaan energiaomavaraisuutta lyhyellä eikä keskipitkällä aikavälillä. Se vaikuttaa mahdolliselta pitkällä aikavälillä, mutta tällaisen kehityksen suotavuus on vielä avoin kysymys. Venäjä-riippuvuudesta saatujen huonojen kokemusten perusteella tulevat kumppanimaat ja -alueet on valittava huolellisesti. Vaikka tilanteen kiireellisyys edellyttää pikaisia päätöksiä nesteytetyn maakaasun ja (vihreän) vedyn tuonnista, pitkäaikaisia sitovia päätöksiä ei tule tehdä ilman kattavaa riskianalyysiä. ETSK kehottaa komissiota laatimaan geopoliittisen energiatuontistrategian ennen kuin se ehdottaa energiakumppanuuksia epädemokraattisten tai poliittisesti epävakaiden maiden kanssa. Tässä yhteydessä tulee ottaa huomioon ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja energiaan liittyvät kiireelliset tarpeet. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Nesteytetty maakaasu vaikuttaa olevan monien jäsenvaltioiden käyttämä ratkaisu, mutta hiilidioksidijalanjälkensä vuoksi se on siirtymävaiheen teknologia ja siirtymävaiheen on oltava mahdollisimman lyhyt. Seuraavien 20 vuoden aikana kaikki uudet nesteytetyn maakaasun infrastruktuurit on joko poistettava käytöstä tai niiden kautta on voitava kuljettaa ja toimittaa kuluttajille vihreää vetyä. Tämän on oltava perusperiaatteena kaikissa lähikuukausien aikana tehtävissä investointipäätöksissä. Vetyvalmiutta käytetään usein luokittelukriteerinä, mutta todellisuudessa on hyvin epäselvää, mitä sillä tarkoitetaan. Komission on määriteltävä vetyvalmius, kuten se teki delegoidussa säädöksessä vihreän vedyn osalta, jotta selkeään ilmastotavoitteeseen saadaan yhdistettyä investointivarmuus. Kestävyysluokitusjärjestelmää olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Edellä todetusta ilmenee, miten tärkeää on ottaa huomioon vakiintuneet kansalliset toimintamallit ja lähestymistavat harkittaessa kestäviä energialähteiden yhdistelmiä. ETSK panee merkille, että komissio viittaa REPowerEU-suunnitelmassaan lyhyesti ydinvoiman rooliin, mutta tämä vaihtoehto on yksinomaan jäsenvaltioiden vastuulla. Komitea kannattaa EU:ssa käytettävissä olevien resurssien entistä laajempaa hyödyntämistä, myös komission ensisijaisena tavoitteena esittämää uusiutuvien energialähteiden käytön nopeaa ja huomattavaa lisäämistä. Monipuolinen energiantuotantovalikoima edistää energiahuoltovarmuutta. Tuuli- ja aurinkovoiman lisäksi olisi siksi käytettävä koko valikoimaa vähähiilisiä energialähteitä, jotka sopivat osaksi uutta, pääasiassa eurooppalaisiin ja tuotantotasoltaan vaihteleviin energialähteisiin tukeutuvaa energiajärjestelmää. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Älykkäitä investointeja koskevassa pilarissa asetetut painopisteet ovat kohdallaan. ETSK tähdentää kuitenkin, että hiilettömän, hajautetun ja digitalisoidun energiahuoltorakenteen vaikutukset työllisyyteen ja alueelliseen talouteen voivat olla erittäin myönteiset, jos se toteutetaan oikein (ks. asiakokonaisuus TEN/660). Vallitsevan kriisin oloissa Euroopan unioni tarvitsee yleistä energia-alan lähestymistapaa, jossa yhdistetään energiaan ja ilmastoon liittyvät erityiskysymykset sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta edistävän politiikan tavoitteisiin. Tämä näkökohta on pitkälti unohdettu aurinkoenergiastrategiassa, jonka komissio esitteli yhdessä REPowerEU-suunnitelman kanssa. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Komissio huomauttaa perustellusti, että julkiset investoinnit voivat ja niiden tulee saada liikkeelle yksityistä rahaa. REPowerEU-suunnitelmassa ei kuitenkaan käsitellä sitä, miten investointien julkiset rahoitusosuudet voidaan jälleenrahoittaa. Fossiilisten luonnonvarojen tukien poistaminen olisi yksi tapa järjestää rahoitusta, ja toinen olisi syvän öljy- ja kaasukriisin etenkin suurille öljy-yhtiöille tuottamien valtavien ylimääräisten windfall-voittojen verottaminen. ETSK ehdottaa, että nämä voitot leikataan verojen avulla ja että niitä siirretään taloudellisena korvauksena energiankuluttajille, esimerkiksi taloudellisesti heikommassa asemassa oleville kotitalouksille tai energiaintensiivisille yrityksille, ja käytetään uusiutuvan energian tuotannon ja tarvittavan verkkoinfrastruktuurin laajentamiseen, varsinkin kun tästä keskustellaan tai tätä toteutetaan jo joissakin jäsenvaltioissa. ETSK katsoo, että tällainen verotus olisi suunniteltava hyvin huolellisesti, jotta ei heikennetä energiayhtiöiden valmiutta investoida vähähiilisiin ratkaisuihin. Komitea kehottaa komissiota ehdottamaan viipymättä asiaan liittyviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | Koska paikallisiin olosuhteisiin mukautettujen ratkaisujen edistäminen on todennäköisesti hyödyllistä, ETSK kannattaa täysin komission ehdotusta hyödyntää REPowerEU-suunnitelman täytäntöönpanossa elpymis- ja palautumissuunnitelmia ja elpymis- ja palautumistukivälinettä. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | REPowerEU-suunnitelma edellyttää joka tapauksessa huomattavaa rahoitusta, ja sitä on erittäin vaikeaa löytää nykyisen rahoituskehyksen puitteissa. ETSK korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää ottaa käyttöön kultainen sääntö yhteiskuntamme sosioekologiseen toimintaan liittyvien investointien edistämiseksi (9). |
| --- | --- |

3.26

4.   Erityistä

| 4.1 | Biometaanilla voi olla merkitystä, kun Euroopan riippuvuutta Venäjän kaasusta pyritään vähentämään tai siitä pyritään kokonaan eroon. Sen tuotantoa varten olisi kuitenkin erityisesti parannettava jo olemassa olevia biokaasulaitoksia, jotta vältetään mm. ristiriidat biologisen monimuotoisuuden kanssa. Tällä hetkellä biokaasulaitoksia käytetään usein vain peruskuormavoimalaitoksina, eli ne toimivat kellon ympäri. Tuloksena syntyvä lämpö käytetään vain harvoin hyödyksi. Tällaiset toimintamallit eivät ole tehokkaita. Saatu biokaasu olisi joko jalostettava ja syötettävä suoraan kaasuverkkoon tai sitä olisi käytettävä myös lämmön tuottamiseen paikallisissa sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa. Pienehköt kaasuvarastot voisivat auttaa tuottamaan sähköä silloin, kun tuulta tai auringonvaloa ei ole tarpeeksi. Olemassa olevien järjestelmien muokkaamiseen on investoitava. Tiedonannossa viitataan tähän liittyviin kannustimiin, mutta yksityiskohdat puuttuvat ja ne on täsmennettävä välittömästi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kuten kohdassa 3.14 todetaan, nesteytetyn maakaasun on oltava mukana kuvassa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. REPowerEU-suunnitelmassa luvataan arviointeja ja suunnittelua, vapaaehtoisia yhteisostoja ja koordinoinnin tehostamista. Yksittäiset jäsenvaltiot toimivat kuitenkin jo nyt. Eurooppalainen solidaarisuus on tarpeen, ja komission on varmistettava, että kaasun toimitusvarmuutta koskevan asetuksen (EU) 2017/1938 mukaisesti yksikään jäsenvaltio ei toimi muiden etujen vastaisesti. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kaasun toimitusvarmuutta koskevassa asetuksessa säädetään myös kattavasta eurooppalaisesta yhteisvastuujärjestelmästä, jota sovelletaan kaasukriisitilanteessa. Vaikka äskettäin annettu neuvoston asetus koordinoiduista kaasun kysynnän vähentämistoimenpiteistä ja siihen liittyvä tiedonanto ”Kaasua säästöön talven varalle” ovat askel oikeaan suuntaan kriisivalmiuden parantamiseksi, ETSK toivoo, että laadittaisiin yleisempi kriisikehys, jonka avulla pystytään vastaamaan sen mittaluokan kriisiin, joka EU:lla on nyt käsissään Ukrainan sodan takia. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Sähköstä lämmöksi -ratkaisuista ja lämpöpumpuista näyttää tulevan lupaavin tapa korvata maakaasu lämmityksessä, myös kaukolämpöjärjestelmissä. Esteitä on kuitenkin runsaasti (ammattitaitoisten työntekijöiden tarpeesta aina sosiaalisiin kysymyksiin erityisesti asuinalueilla, joilla vuokralaisten osuus on suuri). Tiedonannossa ei käsitellä näitä seikkoja. Tarvitaan hienojakoisempaa ja myös kriittisempää otetta sekä kansalaisyhteiskunnan osallistamista. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Energian hintojen valtava nousu on paljastanut energiamarkkinoiden heikkoudet. Komission puheenjohtaja von der Leyen on itse todennut, että nykyinen sähkömarkkinajärjestelmä ei enää toimi ja että sitä on uudistettava. On pohdittava perustavanlaatuisia kysymyksiä energia-alan tulevaisuudesta, ympäristöystävällisen, kohtuuhintaisen ja luotettavan energiahuollon varmistamisesta sekä energiansaantioikeudesta. Järjestelmän rakennetta ja sääntelyä on mukautettava hallitsevaan asemaan nousevien uusiutuvien energialähteiden mukanaan tuomaan uuteen tilanteeseen, ja niiden on tarjottava asianmukaiset edellytykset yksittäisille toimijoille. Lisäksi kuluttajansuojaa on vahvistettava riittävälle tasolle. ETSK on ilahtunut komission aikeista tutkia vaihtoehtoja sähkömarkkinoiden rakenteen optimoimiseksi ja kannattaa voimakkaasti sellaisten markkina-arviointien laatimista, joissa analysoidaan kaikkien mahdollisten toimijoiden käyttäytymistä energiamarkkinoilla ja energiamarkkinoiden rakenteessa. ETSK korostaa, että ennen ehdotusten esittämistä on joka tapauksessa tärkeää tehdä kattava vaikutustenarviointi. Komitea kiinnittää huomion siihen, että korkeisiin sähköhintoihin, myös sähkön ja kaasun hintojen kytkemiseen toisiinsa, on puututtava kiireesti, sillä ne vaikuttavat kielteisesti jäsenvaltioiden talouteen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK huomauttaa lisäksi, että investointikohteiden oikean valinnan ja toimitusvarmuuden turvaamiseksi tarvitaan kasvavan energiankysynnän entistä tehokkaampaa systemaattista ennakointia aloittain ja energialajeittain, ottaen huomioon energiatyyppien muutokset, sekä tulevan energiajärjestelmäarkkitehtuurin yhä parempaa käsitteellistä suunnittelua. Komission olisi laadittava tätä koskeva katsaus ja tiedotettava siitä laajasti, sillä yhteiskunnissa ei usein tiedetä riittävän tarkasti, miten omavarainen Eurooppa on energian suhteen. |
| --- | --- |

4.6

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n lausunto EUVL C 105, 4.3.2022, s. 11.

1

(2)  COM(2022) 230 final.

2

(3)  COM(2022) 222 final.

3

(4)  COM(2022) 240 final.

4

(5)  Neuvoston asiakirja 11625/22.

5

(6)  COM(2022) 360 final.

6

(7)  COM(2022) 230 final, s. 7, ja SWD(2022), s. 26.

7

(8)  Industrie spart Gas, Sparpotenzial bei Verbrauchern nicht gehoben (handelsblatt.com).

8

(9)  ETSK:n lausunto EUVL C 105, 4.3.2022, s. 11.

9

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/194 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/194

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä unionin lentoasemilla koskevista säännöistä covid-19-pandemian vuoksi myönnettävä väliaikainen helpotus”

(COM(2022) 334 final)

(2022/C 486/26)

| Yleisesittelijä: | Thomas KROPP |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Thomas KROPP

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 12.7.2022
  Euroopan parlamentti, 19.7.2022
  Neuvosto, 4.8.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 143/1/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 12.7.2022

Euroopan parlamentti, 19.7.2022

Neuvosto, 4.8.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

143/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) toteaa, että ilmailu tarjoaa EU:n sisäisiä ja kansainvälisiä yhteyksiä, jotka ovat olennainen edellytys kaupalle ja matkailulle ja siten myös Euroopan taloudelliselle vauraudelle. Ilmailuala on edelleen elpymässä useiden maailmanlaajuisten kriisien, kuten covid-19-pandemian, useiden eurooppalaisten kauppakumppaneiden (erityisesti Kiinan) ilmatilan sulkemisen, Ukrainassa meneillään olevan sodan, kiihtyvän inflaation, maailmanlaajuisen taantuman todennäköisyyden lisääntymisen ja useilla talouden aloilla – etenkin ilmailualalla itsellään – esiintyvän työvoimapulan yhteisvaikutusten vuoksi. Muut maailman alueet seuraavat tarkasti, miten Euroopan ilmailuala vastaa näihin haasteisiin. EU:ta ympäröivät keskuslentoasemat Istanbulissa, Dubaissa, Dohassa ja Lontoossa hyötyvät eurooppalaisten keskuslentoasemien ja EU:n kansainvälisen lentoliikenteen harjoittajien heikentyneestä kilpailukyvystä. ETSK onkin johdonmukaisesti todennut, etteivät mitkään ilmailuun kohdistuvat sääntelytoimet saa vaikuttaa Euroopan kansainväliseen kilpailukykyyn. Ympäristön ja Euroopassa työllistetyn työvoiman kannalta olisi vahingollista ohjata matkustajavirrat pois Euroopassa sijaitsevilta kansainvälisiltä yhteyksiltä ja lennättää ne kansainvälisiin kohteisiin EU:n ulkopuolisten keskuslentoasemien kautta. Lähtö- ja saapumisaikoja koskevaan asetukseen ehdotettuja muutoksia on tarkasteltava myös tässä laajemmassa yhteydessä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Asetuksessa (ETY) N:o 95/93 (1) vahvistetaan menettelyt ja säännöt lähtö- ja saapumisaikojen jakamiseksi EU:n lentoasemilla. Asetuksen 10 artiklassa todetaan, että lentoliikenteen harjoittajien on käytettävä vähintään 80 prosenttia niille jaetuista lähtö- ja saapumisajoista tietyllä aikataulukaudella säilyttääkseen samat lähtö- ja saapumisajat seuraavan vuoden vastaavalla aikataulukaudella (lähtö- ja saapumisaikoja koskeva asetus). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Pandemian odottamattoman laajuuden ja keston vuoksi komissio on sen puhkeamisen jälkeen muuttanut lähtö- ja saapumisaikoja koskevaa asetusta kahdesti keskeyttääkseen ”käytä tai menetä” -säännön soveltamisen. Komissiolle on myös myönnetty siirrettyä säädösvaltaa odottamattomien kehityskulkujen huomioon ottamiseksi. Lähtö- ja saapumisaikoja koskevien helpotusten voimassaolo päättyy 29. lokakuuta 2022, ja komissiolle siirretty säädösvalta on jo päättynyt 21. helmikuuta 2022. Markkinatilanteen huomioon ottamiseksi tarvitaan nyt kiireellisesti lisätarkastelua ja lisämukautuksia. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Eurocontrolin ennusteiden perusteella komissio olettaa, että ilmailumarkkinat elpyvät vähitellen pandemiaa edeltäneelle tasolle, mutta tämä oletus voi olla liian optimistinen (2). ETSK katsoo, että vaikka ehdotuksella on hyvä tarkoitus, siitä puuttuvat tarvittavat suojatoimet, jotta vältetään tahattomat takaiskut Euroopan kilpailukyvylle. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti tähän komission uuteen ehdotukseen, jonka avulla pyritään säilyttämään mahdollisimman suuri kilpailukyky ilmailumarkkinoilla. Komission markkina-analyysi ja sen ennustama markkinoiden kehitys seuraavien kolmen kauden aikana eivät kuitenkaan ole riittävän luotettavia selittämään tai edes perustelemaan ehdotettua palaamista 80:20-sääntöön. ETSK ei yhdy komission näkemykseen, jonka mukaan ilmailumarkkinat ovat palaamassa ”normaalitilaan”. Komission keräämien tietojen perusteella alhaisempi kynnys, esimerkiksi 70:30, olisi asianmukaisempi siihen asti, kunnes markkinat vakautuvat. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen laajentaa lähtö- ja saapumisaikojen perusteltua käyttämättä jättämistä koskevia poikkeuksia koskemaan myös poliittisia levottomuuksia ja luonnonkatastrofeja, jos nämä olosuhteet johtavat selkeästi kuvattuihin ilmailua koskeviin rajoituksiin. ETSK ei kuitenkaan ole vakuuttunut siitä, että nykyisiin poikkeuksiin ehdotetut muutokset ovat perusteltuja. Komission suunnittelemat menettelyt lisäävät tarpeettomasti monimutkaisuutta. Poikkeuksia nykyisistä menettelyistä ei voida enää pitää hätätoimenpiteinä, ja ne aiheuttavat oikeudellista epävarmuutta aikana, jolloin koko ala tarvitsee kipeästi vakaata sääntelykehystä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kannattaa ehdotusta lisätä lähtö- ja saapumisaikojen jakamisen avoimuutta vahvistamalla Euroopan lentoasemien koordinaattoreiden yhdistyksen roolia ja asettamalla koordinaattoreille velvoite julkaista kohteet, joihin poikkeuksia sovelletaan. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotettuihin toimenpiteisiin, joilla pyritään lieventämään Venäjän Ukrainaan kohdistamasta sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuvia jatkuvia ja ennakoitavissa olevia vaikutuksia Euroopan ilmailualaan. Komission oletukset, joiden mukaan normaaleja sääntöjä voidaan soveltaa neljä kuukautta vihollisuuksien päättymisen jälkeen, vaikuttavat kuitenkin liian optimistisilta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK tukee täysin komission aikomuksia mutta katsoo silti, että selkeistä aikarajoitteista huolimatta olisi ollut perusteltua laatia vaikutustenarviointi, jotta lähtö- ja saapumisaikoja koskevaan asetukseen ehdotettujen muutosten seurauksia voitaisiin arvioida paremmin. Koska vaikutustenarvioinnin antamaa tukea ehdotukselle ei ole, komissio nojaa Eurocontrolin ennusteisiin, jotka eivät välttämättä kuvasta markkinoiden nykykehityksen monimutkaisuutta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Vaikutustenarviointi ei ole tarpeen ainoastaan voimassa olevan lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen muutosten perustelemiseksi. Kuten ETSK on jo todennut (3), EU:n toimet olisi koordinoitava tiiviisti kansainvälisen lähtö- ja saapumisaikoja käsittelevän lautakunnan (Worldwide Airport Slot Board, WASB) kanssa, jotta voidaan välttää tilanne, jossa maailman eri alueilla sovelletaan erilaisia toimintamalleja samaan asiaan. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Meneillään olevien maailmanlaajuisten kriisien kumulatiivinen vaikutus kansainväliseen ilmailuun on otettava huomioon. Koska näiden vaikutusten hillitseminen on toistaiseksi vaikeaa, ETSK katsoo, että komission tulisi ehdotusta tarkistaessaan pitää tavoitteenaan minimoida muutokset nykyisiin säännöksiin, jotta ne säilyisivät ”hätätilasäädöksinä”. Nykyinen hätätilanne ei ole mitenkään lieventynyt, joten hätätilanteita koskevia säännöksiä olisi jatkettava ainakin komission suunnittelemaksi ajaksi, ja vaikuttaa ennenaikaiselta suunnitella komission ehdotusten kaltaisia muutoksia. |
| --- | --- |

1.11

2.   Yleiset huomiot

| 2.1 | Kuten komissio toteaa perusteluissaan, lähtö- ja saapumisaikoja koskevaan asetukseen liittyen sääntelyn haasteena on varmistaa, että saavutettuja lähtö- ja saapumisaikoja käytetään. Komissio on muuttanut asetusta kahdesti ”käytä tai menetä” -säännön mukauttamiseksi. Komissiolle on myös siirretty säädösvaltaa muuttaa lähtö- ja saapumisaikojen käyttökynnystä kysynnän jatkuvan vähenemisen perusteella. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Lähtö- ja saapumisaikoja koskevien helpotusten voimassaolo päättyy 29. lokakuuta 2022, ja komissiolle siirretty säädösvalta on jo päättynyt 21. helmikuuta 2022. ”Käytä tai menetä” -perussäännön osalta komissio ehdottaa nyt, että lähtö- ja saapumisaikojen tavanomainen 80 prosentin käyttöaste otetaan uudelleen käyttöön 29. lokakuuta 2022 alkaen. Perusteluna on, että Eurocontrol ennusti kesäkuussa 2022, että talvikaudella 2022–2023 liikennemäärät saavuttavat 90 prosenttia vuoden 2019 tasosta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK ei ole vakuuttunut tästä. Venäjän Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen seurauksena sotilaslennot ovat lisääntyneet merkittävästi, samoin kuin uudelleenreititetyt ylilennot, joista kummillakaan ei ole merkitystä lähtö- ja saapumisaikojen jakamisen kannalta. Lisäksi on tarpeen erottaa toisistaan lentorahtiliikenne, joka ei ole vähentynyt merkittävästi kriisiaikana, ja matkustajaliikenne, joka on vähentynyt. Matkustajaliikennemarkkinoita on tarpeen eriyttää edelleen: EU:n koronapassin ansiosta Euroopan sisäinen liikenne on elpynyt paljon nopeammin pandemiaa edeltäneelle tasolle, mutta jäsenvaltioiden sisäinen lentoliikenne ja kaukolennot ovat elpymisen eri vaiheissa. Liikematkustuksen odotetaan elpyvän paljon hitaammin kuin vapaa-ajanliikenteen (4). Ei ole lainkaan varmaa, että vapaa-ajanliikenteen toipuminen jatkuu. Osan kasvusta voidaan katsoa johtuvan siitä, että kahden koronavuoden aikana toteutumatta jääneiden lomamatkojen vuoksi kysyntä on nyt paisunut. Suuret eurooppalaiset reittilentoyhtiöt eivät ole vielä palauttaneet suurta pitkän matkan lentokonemalliaan Airbus 380:tä takaisin lentokalustoonsa juuri siksi, että polttoainekustannukset ovat korkealla ja koska ne eivät odota liikennekysynnän merkittävää ja jatkuvaa kasvua. Sidosryhmien toimittamat tiedot osoittavat, että lentoliikenteen odotetaan kasvavan 90 prosenttiin vuoden 2019 tasosta mutta matkustajakysynnän vain 78 prosenttiin. Jos lentokoneiden käyttöaste on alhaisempi, voidaan olettaa, että lentoyhtiöt esimerkiksi yhdistävät vuorokaudessa useita lentoja voidakseen edelleen lentää kannattavasti (5). Kysyntä kärsii inflaatiovauhdin kiihtymisestä ja taantuman riskin lisääntymisestä useissa maissa. Ennusteiden ei näin ollen pitäisi perustua parhaiten elpyviin alueisiin, vaan niissä olisi otettava huomioon myös erityisesti kärsineet osamarkkinat. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Näiden seikkojen vuoksi ETSK katsoo, että ilmailumarkkinoiden elpyminen voi olla vaikeampaa kuin komissio olettaa. Markkinasegmentit elpyvät edelleen eri nopeuksilla: rahti 6 prosenttia, halpalentoyhtiöt - 9 prosenttia ja reittilentoyhtiöt 21 prosenttia vuoden 2019 tasoon verrattuna. Tämä on erityisen merkityksellistä, koska kynnykset koskevat kokonaisia lähtö- ja saapumisaikojen sarjoja, mikä tarkoittaa, että lähtö- ja saapumisaikojen sarjojen (kuten ruuhka-aikalentojen) on oltava 80 prosentin kynnyksen yläpuolella. Ennen pandemiaa lähtö- ja saapumisaikojen käyttöaste oli 95 prosenttia, ja alhaisin lähtö- ja saapumisaikojen käyttöaste oli 80 prosenttia. Jos Eurocontrol ennustaa lähtö- ja saapumisaikojen keskimääräisen käyttöasteen olevan 90 prosenttia, on oletettava, ettei lähtö- ja saapumisaikojen sarja (keskimäärin) nouse 80 prosenttiin. Näistä syistä on aivan liian ennenaikaista palata 80:20-kynnykseen. Vaikuttaa asianmukaisemmalta ottaa käyttöön suhdeluku 70:30, kunnes on saatavilla luotettavampia tietoja markkinoiden kestävän elpymisen toteamiseksi. On myös huomattava, että eurooppalaisten lentoasemien ongelmat osoittavat selvästi, ettei covid-19-pandemian vaikutuksista ole vielä selvitty. Suuret EU:n keskuslentoasemat, kuten Frankfurt, ja EU:n ulkopuoliset keskuslentoasemat, kuten Lontoon Heathrow, ovat yrittäneet keventää näillä lentoasemilla lentoyhtiöihin kohdistuvia paineita rajoittamalla näille lentoasemille saapuvia ja niiltä lähteviä lentoja, mikä on johtanut massiivisiin lentojen peruutuksiin. Nämä paineet ovat johtuneet useista eri muuttujista, kuten henkilöstöpulasta. Tämä on osoitus siitä, ettei lähtö- ja saapumisaikojen käyttöastetta koskevia pandemiaa edeltäviä kynnyksiä kyetä vielä saavuttamaan (6). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Suhdeluku 70:30 vastaisi Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen hyväksymiä kynnyksiä ja perusteita (7). Vaikka lentoliikenneala on arvostellut sitä voimakkaasti, ETSK katsoo, että näin luodaan perusteltu tasapaino aiempaan tilanteeseen palaamisen ja sen toteamuksen välillä, että lähtö- ja saapumisaikojen suoja (vaikkakin alhaisempi) on edelleen tarpeen, kun otetaan huomioon alan kohtaamat vakavat haasteet. Lisäksi näin yhdenmukaistetaan lähtö- ja saapumisaikoja koskevan EU:n asetuksen kynnys naapurimaiden toimintapolitiikkojen kanssa ja luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n lentoliikenteen keskuksille ja Lontoon Heathrow’n lentoasemalle, joka on Euroopan suurin kansainvälinen keskuslentoasema. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Lisäksi komissio ehdottaa, että se voi 29. lokakuuta 2022 – 26. maaliskuuta 2024 välisenä aikana milloin tahansa oma-aloitteisesti mukauttaa delegoidulla säädöksellä lähtö- ja saapumisaikojen käyttöastetta 0–70 prosentin välillä edellyttäen, että Eurocontrolin tiedot osoittavat, että viikoittainen lentoliikenne vähenee neljän peräkkäisen viikon aikana alle 80 prosenttiin verrattuna vastaaviin viikkoihin vuonna 2019 ja että liikenteen väheneminen todennäköisesti jatkuu. Komissio ehdottaa myös, että jos viranomaiset ottavat käyttöön rajoituksia, joiden tarkoituksena on puuttua epidemiologiseen tilanteeseen, poliittisiin levottomuuksiin tai luonnonkatastrofeihin, ja vain jos niillä on haitallinen vaikutus lentoliikenteeseen, lentoyhtiöt voivat hyödyntää ”lähtö- ja saapumisaikojen perusteltua käyttämättä jättämistä” koskevia poikkeuksia. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK tukee komissiota sen pyrkimyksissä varmistaa, että se voi käyttää joustavasti ja avoimesti selkeästi määritellyissä poikkeuksellisissa olosuhteissa delegoituja säädöksiä lähtö- ja saapumisaikojen käyttöasteen laskennan ja siten lähtö- ja saapumisaikojen suojan kynnyksen mukauttamiseksi. Uudella ehdotuksella tämä tavoite jää kuitenkin monessa suhteessa täyttämättä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.7.1 | Toisin kuin komissio, ETSK katsoo, että lentoyhtiöiden olisi voitava hyötyä lähtö- ja saapumisaikojen perustellusta käyttämättä jättämistä koskevista poikkeuksista tapauksissa, joissa annetaan matkustamisen välttämistä koskevia julkisia suosituksia. Vaikka matkustusvaroituksilla ei ole välitöntä oikeudellista vaikutusta, ne vaikuttavat todennäköisesti lentomatkustamisen kysyntään, ja tämä olisi otettava asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

2.7.1

| 2.7.2 | Lisäksi ETSK katsoo, että vaatimus seurata viikoittaisia lentoliikennevirtoja neljän peräkkäisen viikon ajan ennen mahdollisten korjaavien toimien toteuttamista on kohtuuttoman työläs ja saattaa viivästyttää sääntelytoimia tarpeettomasti. Perusteitta asetettu neliviikkoinen seurantavaihe vaikuttaa mielivaltaiselta. Paljon tärkeämpää on varmistaa päätöksentekoprosessin avoimuus. |
| --- | --- |

2.7.2

| 2.7.3 | ETSK suosittaa, että lähtö- ja saapumisaikojen perusteltua käyttämättä jättämistä koskevaa sääntöä sovelletaan lähtö- ja kohdelentoasemalla, sillä lentoasemaparina niiden välillä on tiivis kytkös, kun kyse on aiemman lähtö- ja saapumisaikojen varannon palauttamisesta tietyillä reiteillä. Komissio ei tällä hetkellä esitä tätä pakollisena vaatimuksena. |
| --- | --- |

2.7.3

| 2.7.4 | Komissio ei ole perustellut riittävästi, miksi lähtö- ja saapumisaikojen käyttöasteen laskentaa olisi muutettava: lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen 10 artiklan 4 kohdassa säädetään, että suojatut lähtö- ja saapumisajat lasketaan käytetyiksi lähtö- ja saapumisajoiksi, kun taas komissio ehdottaa, että ne jätetään huomiotta. Komissio olettaa ilman lisänäyttöä, että lähtö- ja saapumisaikoja koskevat tavanomaiset säännöt voidaan palauttaa 16 viikkoa Ukrainan ilmatilan uudelleen avaamisen jälkeen. Tämä vaikuttaa liian optimistiselta, kun otetaan huomioon jatkuvat vihamielisyydet, infrastruktuurin tuhoutumisen aste sekä osapuolten välisen sopimuksen sisältöön ja kestävyyteen liittyvät epävarmuustekijät. Kuusitoista viikkoa näyttää olevan mielivaltainen luku, jonka ei pitäisi olla perustana sääntelypäätökselle ”normaaliin tilanteeseen palaamisesta”. |
| --- | --- |

2.7.4

| 2.8 | ETSK on johdonmukaisesti kannattanut sitä, että komissio pyrkii mukauttamaan lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen mahdollisimman pitkälle kansainvälisiin käytäntöihin ja toimintapolitiikkoihin. Kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät osallistuvat kuulemisiin siitä, miten lähtö- ja saapumisaikoja koskevaa sääntelyä voidaan mukauttaa markkinoiden kohtaamiin kriiseihin. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdottamiin parannuksiin lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattoreiden yhteistyötavassa. Lisäämällä prosessin avoimuutta vältetään tarpeetonta sekaannusta kaikkien markkinatoimijoiden keskuudessa. |
| --- | --- |

2.9

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 95/93, annettu 18 päivänä tammikuuta 1993, lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä (EYVL L 14, 22.1.1993, s. 1).

1

(2)  Saksalaisen lentoyhtiön Lufthansan tiedote sen aikomuksesta vähentää edelleen kapasiteettiaan meneillään olevan kriisin vuoksi: https://www.airliners.de/lufthansa-streicht-winterflugplan/65956

2

(3)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 37, ks. kohta 1.5.

3

(4)  https://www.airliners.de/prognose-globaler-geschaeftsreiseverkehr-erholt-deutlich/65958.

4

(5)  Münchenin lentoasemaa koskevat julkaistut matkustajamäärät ja -ennusteet osoittavat, että elpyminen pandemiaa edeltäneisiin liikennemääriin kestää oletettua kauemmin: https://www.airliners.de/wachsendes-passagieraufkommen-bayerns-flughaefen-weit-entfernt-corona-niveau/65950

5

(6)  Komissio mainitsee perusteluissaan keskeisten lentoasemien työvoimapulan, mutta pitää sitä lyhyen aikavälin ilmiönä. Tämä on kyseenalaista, sillä työvoimapula koskee monia talouden aloja eikä pelkästään ilmailua. Ei ole mitään syytä uskoa, että asia ratkeaa ilmailualalla lähitulevaisuudessa.

6

(7)  Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus asetti 24. tammikuuta 2022 lähtö- ja saapumisaikojen käyttöasteeksi 27. maaliskuuta 2022 alkaen 70:30. Näin on määrä palata vähitellen tavanomaisiin sääntöihin ja suojella alaa tulevalta epävarmuudelta, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan liikenneministeri Grant Shapps on todennut.

7

---

| 21.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 486/198 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 486/198

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Energiasiirtymän geopoliittiset vaikutukset”

(JOIN(2022) 23 final)

(2022/C 486/27)

| Esittelijä: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI (PL–I) |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Ioannis VARDAKASTANIS (EL–III) |

Esittelijä:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI (PL–I)

Yhteisesittelijä:

Ioannis VARDAKASTANIS (EL–III)

| Lausuntopyyntö | 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Komitean täysistunnon päätös | 21.9.2022 |
| Oikeusperusta | Työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | Lausuntopyyntö |
| Vastaava jaosto | ulkosuhteet |
| Hyväksyminen jaostossa | 14.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 21.9.2022 |
| Täysistunnon numero | 572 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 229/1/6 |

Lausuntopyyntö

28.6.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Komitean täysistunnon päätös

21.9.2022

Oikeusperusta

Työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

Lausuntopyyntö

Vastaava jaosto

ulkosuhteet

Hyväksyminen jaostossa

14.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

21.9.2022

Täysistunnon numero

572

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

229/1/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Vuosi 2022 tulee jäämään historiaan syvällisten geopoliittisten ja energiaan liittyvien muutosten vuotena kaikkialla maailmassa. ETSK antaa tunnustusta Euroopan komission ja yksittäisten jäsenvaltioiden toimille, jotka ovat nopeuttaneet prosessia, jolla lisätään riippumattomuutta Venäjän energiatoimituksista. ETSK katsoo, että Ukrainan sodan dynamiikan vuoksi prosessia on kuitenkin nopeutettava asettamalla tiukka tuontikielto, johon on liitettävä vaihtoehtoisten puhtaiden energialähteiden nopea kehittäminen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tässä lausunnossa otetaan huomioon Euroopan komission energian pääosaston ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhdessä 18. toukokuuta 2022 julkaisemaa tiedonantoa JOIN(2022) 23 final ”EU:n ulkoinen energiastrategia” koskeva lausuntopyyntö. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on tyytyväinen siihen, että Eurooppa on edelleen energiasiirtymän eturintamassa, mutta huomauttaa, että EU:n sisäiset muutokset eivät riitä kompensoimaan maailmanlaajuisten päästöjen vaikutuksia ja että kestävän maailmanlaajuisen kehityksen varmistamiseksi sekä ilmastonmuutoksen että talouden laajentumisen kannalta on selkeästi etumme mukaista ryhtyä toimiin kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti useisiin EU:n aloitteisiin, joilla joko vahvistetaan EU:n sisäistä selviytymiskykyä, kuten REPowerEU-suunnitelma, tai oikeudenmukaisen energiasiirtymän kumppanuuden, Global Gateway -strategian tai Länsi-Balkanin vihreän toimintaohjelman kaltaisiin aloitteisiin, joilla edistetään poliittista vakautta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Samalla ETSK kiinnittää huomiota siihen, että nykyiset poliittiset jännitteet edellyttäisivät entistä aktiivisempaa yhteistyötä eräiden sellaisten maiden kanssa, jotka pystyvät tarjoamaan Euroopalle kaasu- ja öljytoimituksia. Tämä koskee muun muassa Yhdysvaltoja ja eriasteisesti Etelä-Amerikan ja Afrikan maita, joiden fossiilisten polttoaineiden vientiä olisi täydennettävä tietämyksen siirroilla ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvilla teknologioilla, jotka voisivat nopeuttaa niiden ilmastosiirtymää. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti aloitteeseen yhdistää Moldova ja Ukraina eurooppalaiseen energiaverkkoon, mutta kehottaa myös arvioimaan määräajoin geopoliittista tilannetta, joka johtuu energiarakenteen dynaamisista muutoksista Armenian, Georgian ja Kazakstanin kaltaisissa maissa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kiinnittää huomiota tarpeeseen luoda erityisiä suhteita maihin, jotka ovat merkittäviä sellaisten raskasmetallien ja raaka-aineiden toimittajia, joita tarvitaan puhtaiden energiateknologioiden tuottamiseen, ja joihin saattaa kohdistua uhkaa. Tämä edellyttää kansainvälisten suhteiden kokonaan uuden haaran, eurooppalaisen energiadiplomatian, kehittämistä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Viimeaikaiset kokemukset Euroopan yliriippuvuudesta epävarmoista lähteistä peräisin olevista raaka-aineista huomioon ottaen ETSK kehottaa EU:ta olemaan energiasiirtymää koskevissa kunnianhimoisissa suunnitelmissaan mahdollisimman joustava ja antamaan aikaa analysoida valittujen päätösten geopoliittisia vaikutuksia ja mukauttaa niitä, jos ne aiheuttavat ei-toivottuja ja odottamattomia jännitteitä maailmassa. |
| --- | --- |

1.8

2.   Johdanto

| 2.1 | Energiasiirtymään liittyvät kysymykset ovat vuosien ajan olleet poliittisen asialistan kärjessä kaikkialla maailmassa. Euroopan unioni on Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ansiosta edelläkävijä energiasiirtymän alalla, koska ohjelma perustuu kestävään kehitykseen, solidaarisuuteen ja kansainväliseen yhteistyöhön. Koska EU:n osuus maailmanlaajuisista päästöistä on vain noin 8 prosenttia (ja tämäkin osuus pienenee), EU:n sisäinen politiikka ei kuitenkaan riitä, vaikka se olisikin kunnianhimoista. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kuten ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma geopoliittisesta näkökulmasta” -konferenssin päätelmissä (1) todetaan, monenvälisyys on avainasemassa näihin yhteisiin, rajatylittäviin ilmastouhkiin puuttumisessa ja maapallon kriisiin voidaan puuttua pikemminkin monenvälisyyden kuin erottelevan geopolitiikan avulla. Edellä mainittu seikka tulee ilmi myös ETSK:n lausunnossa ”Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (2), jossa ETSK ilmaisee olevansa komission kanssa samaa mieltä tarpeesta tehostaa kansainvälisiä toimia ilmastokestävyyden parantamiseksi ja yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan ”EU:n tavoitetason ilmastonmuutoksen sopeutumisen alalla on vastattava EU:n maailmanlaajuista johtoasemaa ilmastonmuutoksen hillinnän alalla”. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Koska ilmastonmuutos ja siihen liittyvät toimet aiheuttavat valtavia muutoksia geopolitiikassa ja teollisuudessa, mistä esimerkkinä on muun muassa uusiutuvan energian voimakas kasvu, ja tämä vaikuttaa voimakkaasti kansainvälisiin suhteisiin, ETSK on päättänyt, että keskittyminen geopoliittisiin vaikutuksiin on ratkaisevan tärkeää laadittaessa ilmastonmuutosta käsittelevää kattavaa yleistä lausuntoa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vaikka tarpeesta vähentää ilmakehään joutuvia kasvihuonekaasupäästöjä vallitsee tieteellinen yksimielisyys, ilmastopolitiikassa ei voida jättää huomiotta taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien haasteiden kasvavia myönteisiä ja kielteisiä yhteyksiä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Energiamarkkinoiden toiminta ja parametrit liittyvät suoraan yksittäisten alueiden poliittiseen tilanteeseen. Tätä edesauttaa se, että fossiilisten polttoaineiden toimitukselle on ominaista suuri riippuvuus muutamista tuottajamaista. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kuten ETSK:n lausunnossa ”EU:n energiapolitiikan ulkoinen ulottuvuus” (3) todetaan, tuontimaiden joukossa eräiden sellaisten maiden hallitseva asema, jotka eivät noudata samoja markkina- ja poliittisia sääntöjä kuin EU, on nostanut energiaturvallisuuden EU:n asialistan kärkeen. Tuolloin viitattiin Georgiassa vuonna 2008 toteutetun sotilaallisen hyökkäyksen seurauksiin, mutta konteksti on edelleen huomattavan ajankohtainen, kun otetaan huomioon Ukrainan nykyinen tilanne, joka heijastuu voimakkaasti energiaturvallisuuteen ja geopolitiikkaan liittyviin näkemyksiin. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Maailman energiaympäristö tulee olemaan keskipitkällä aikavälillä aivan erilainen kuin nyt. Energiasiirtymällä on perinpohjainen vaikutus geopolitiikkaan, ja se tuo mukanaan sekä uhkia että mahdollisuuksia. Vaikutusten luonne riippuu monista tekijöistä. Yhtenä esimerkkinä on se, että hiilestä irtautuminen voi lisätä riippuvuutta kaasun tuonnista, mikä voisi tehdä EU:n ja Venäjän suhteista entistä monimutkaisempia. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Energiajärjestelmän muuttuessa myös energiapolitiikka muuttuu. Puhtaan energian maailmassa syntyy uusia voittajia ja häviäjiä. Jotkut pitävät tätä kilpajuoksuna puhtaan energian alalla. Puhtaan teknologian hallitsevat, vihreää energiaa vievät tai vähemmän fossiilisia polttoaineita tuovat maat tai alueet hyötyvät uudesta järjestelmästä, kun taas fossiilisten polttoaineiden viennistä riippuvaisten maiden valta voi heiketä. |
| --- | --- |

2.8

3.   Yleiset huomiot

| 3.1 | Jos energiasiirtymä ymmärretään systeemisinä toimina ja toimenpiteinä, joiden tarkoituksena on vähentää ilmastonmuutosta kiihdyttävien hiiliyhdisteiden vapautumista ilmakehään, energiamurroksen lisäksi olisi etsittävä ja toteutettava myös optimaalisia ratkaisuja, jotka liittyvät kestävään maatalouteen ja metsänhoitoon, hiilidioksidin biologiseen talteenottoon, karjan kasvatukseen tai käyttöön sekä hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologioiden kehittämisen tarjoamiin mahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kun otetaan huomioon EU-maiden tuottamien kasvihuonekaasupäästöjen määrä verrattuna muihin maailmantalouksiin, haluttujen tavoitteiden saavuttamiseksi on pyrittävä saamaan muut maat mukaan yhteenliittymään ilmastonmuutoksen torjumiseksi. EU:n on kiinnitettävä erityistä huomiota kansainväliseen yhteistyöhön eri muodoissaan, kuten investointi-, kauppa- ja innovaatiokumppanuuksiin, jotta sopeutumistoimia voidaan tehostaa maailmanlaajuisesti ja erityisesti kehitysmaissa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EU:n jäsenvaltioiden liiketoimet jättävät merkittävän hiilijalanjäljen muualle maailmaan. On EU:n vastuulla käsitellä tätä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanon ulkoista ulottuvuutta muun muassa edistämällä siirtymää kahdenvälisessä ja alueellisessa kehitysyhteistyössä ja puuttumalla kielteisiin heijastusvaikutuksiin omassa kauppapolitiikassaan. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Geopolitiikka on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman onnistuminen, koska vihreällä siirtymällä on selvästi merkittävä vaikutus kansainvälisiin suhteisiin. Kehittyneiden maiden ja kehitysmaiden erilaiset painopisteet ovat merkittävä haaste, sillä Euroopan vihreän kehityksen ohjelma vaikuttaa maihin epäsuhtaisesti. Näihin haasteisiin vastatessaan kehittyneen maailman olisi pyrittävä kaikin tavoin puuttumaan alhaisen tulotason maihin kohdistuviin vaikutuksiin osoittaakseen, että niitä ei jätetä jälkeen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Yksi esimerkki toimista, joissa keskitytään maailmanlaajuisten kumppanien osallistumiseen, on oikeudenmukaisen energiasiirtymän kumppanuus, jonka Etelä-Afrikan, Ranskan, Saksan, Yhdistyneen kuningaskunnan, Yhdysvaltojen ja EU:n hallitukset käynnistivät COP26-kokoukseen kuuluneessa maailman johtajien kokouksessa. Aloitteen tarkoituksena on tukea Etelä-Afrikkaa sen talouden hiilestä irtautumisessa sekä siirtymisessä hiilestä kohti vähäpäästöistä ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta, joka perustuu puhtaaseen, vihreään energiaan ja teknologiaan. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Toinen esimerkki on Global Gateway -strategia, uusi eurooppalainen strategia, jolla edistetään älykkäitä, puhtaita ja turvallisia yhteyksiä digitaali-, energia- ja liikennealalla sekä vahvistetaan terveys-, koulutus- ja tutkimusjärjestelmiä kaikkialla maailmassa. Global Gateway -strategialla pyritään saamaan liikkeelle jopa 300 miljardin euron investoinnit vuosina 2021–2027, jotta voitaisiin tukea kestävää maailmanlaajuista elpymistä ottaen samalla huomioon kumppaneiden tarpeet ja EU:n omat edut. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Geopolitiikan kannalta erityisen tärkeä esimerkki on lisäksi Länsi-Balkanin vihreä toimintaohjelma, jonka tarkoituksena on tukea kattavaa ekologista muutosta kohti vähäpäästöistä ja kestävää kiertotaloutta Länsi-Balkanin alueella. Länsi-Balkanin vihreä toimintaohjelma voi erityisesti vapauttaa kiertotalouden potentiaalia ja luoda uusia työpaikkoja sekä avata uusia kasvunäkymiä. Riittävä rahoitus EU:lta, maiden hallituksilta ja yksityiseltä sektorilta on olennaisen tärkeää tämän vihreän siirtymän tukemiseksi. ETSK:n lausunnon ”Energia – Länsi-Balkanin alueen kehitystä ja liittymisprosessin syventämistä edistävä tekijä” (4) mukaan energian on oltava alueen kehitystä ja yhteenliitettävyyttä edistävä tekijä, ja Länsi-Balkanin alueen kansalaisilla on oltava selkeä näkemys taloudellisista ja ympäristöön liittyvistä eduista, joita EU:hun liittyminen tuo. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Kuten edellä mainitun ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma geopoliittisesta näkökulmasta” -konferenssin päätelmissä todetaan, energiasiirtymään liittyy energian hintojen huomattava vaihtelu. Tämä muodostaa geopoliittisen haasteen, jota EU:n ja sen globaalien kumppanien olisi autettava lieventämään vähentämällä riskejä, joita liittyy puhtaan energian edistämiseen ja sen käytön laajentamiseen, ja välttämällä jo olemassa olevan eriarvoisuuden paheneminen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Edellä esitetty seikka on tuotu jo esiin ETSK:n lausunnossa ”Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (5), jossa komitea kehottaa komissiota pyrkimään siihen, että ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevat politiikat sovitetaan paremmin yhteen ilmasto-oikeudenmukaisuuden kanssa sopeutumispolitiikkaan liittyvässä tulevassa työssä. Komitea toteaa, että ilmastonmuutoksella voi olla erilaisia sosiaalisia, taloudellisia, kansanterveydellisiä ja muita haitallisia vaikutuksia yhteisöihin, ja kannattaa vallitsevaan eriarvoisuuteen puuttumista pitkän aikavälin hillitsemis- ja sopeutumisstrategioiden avulla, jotta ketään ei jätettäisi jälkeen. ETSK kehotti komissiota tarkentamaan, miten se aikoo poistaa heikoimmassa asemassa olevien maiden, yhteisöjen ja alojen rahoituksen saannin esteet maailmanlaajuisesti ja miten se aikoo ottaa huomioon sukupuolinäkökulman sekä puuttua eriarvoisuuteen alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EU:n ulkopolitiikassa ilmastonmuutoksen torjumiseksi ei pitäisi tukeutua ainoastaan siihen, että EU-maat esittävät ”ulkoisia” argumentteja ja tukevat vaativan ilmastonmuutosstrategian täytäntöönpanoa, vaan myös EU:n ulkopuolisten maiden tietotaidon hyödyntämiseen (esim. yhteistyö Yhdysvaltojen luonnonvarasuojelupalvelun NCRS:n ja muiden vastaavien organisaatioiden kanssa). On muistettava, että on yhtä tärkeää huolehtia hyvien käytäntöjen sisäisestä vaihdosta ja järjestelmällisen lähestymistavan kehittämisestä muutokseen liittyviin haasteisiin osana energian yhteismarkkinoiden rakentamisen kaltaisia aloitteita. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Uusiutuvien energialähteiden dynaaminen kehittäminen edellyttää samanaikaista siirtoinfrastruktuurin nykyaikaistamista ja energiajärjestelmän integrointia sekä luopumista sähkön keskitetystä tuotanto- ja toimitusmenetelmästä. On edistettävä johdonmukaisesti paikallisia aloitteita, jotta energiatarpeet voitaisiin täyttää toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kuten ETSK:n lausunnossa ”EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia” (6) todetaan, komission tulisi kannustaa Euroopan unionin naapureita ja erityisesti itäisen kumppanuuden piiriin kuuluvia maita seuraamaan järjestelmän integrointiin tähtäävää suunnitelmaa ja omaksumaan se myös omaksi politiikakseen. Tämä on tärkeää ilmastoneutraaliuden saavuttamisen lisäksi myös vakaan toimitusvarmuuden ja kohtuullisten hintojen takaamiseksi yksityisille kuluttajille ja talouselämälle. On tarpeen tutkia, onko hiilidioksidipäästöjen tullimekanismi hyödyllinen tätä tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Strategiaa, jossa esitetään tarve toteuttaa ilmastopolitiikkaa EU:n ulkopuolella, ei voida panna uskottavasti ja tehokkaasti täytäntöön, jos muutosprosesseihin liittyviä sosiaalisia haasteita ei käsitellä asianmukaisesti EU:n jäsenvaltioissa. Kuten ETSK:n lausunnossa ”Vuoteen 2030 ulottuvan kestävän kehityksen toimintaohjelman toteuttaminen niin, että ketään ei unohdeta” (7) todetaan, ”ketään ei jätetä” -periaate tarkoittaa sitä, että kaikilla yhteiskunnan jäsenillä ja erityisesti muita jäljessä olevilla on todellinen mahdollisuus tarttua tilaisuuksiin ja että he ovat hyvin valmistautuneita selviytymään riskeistä. Tässä yhteydessä heikoimmat yhteiskuntaryhmät sekä epäedullisimmassa asemassa olevat alueet on otettava erityisesti huomioon. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Puuttuminen yksittäisille EU-maille koituviin ilmastopolitiikan moninaisiin vaikutuksiin tehokkaalla ja sosiaalisesti hyväksyttävällä tavalla antaisi EU:lle uskottavuutta toimia kestävän kehityksen maailmanlaajuisena johtajana. Samaan aikaan sitoutuminen kestävään kehitykseen globaalilla tasolla auttaa saavuttamaan EU:n poliittisia tavoitteita muilla aloilla (kuten puuttuminen muuttoliikkeen syihin, reilu maailmankauppa ja riippuvuuden vähentäminen öljyntuottajamaista ulkopoliittisesta näkökulmasta katsoen). |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Kuten edellä mainitussa lausunnossa todetaan, Euroopan komissio on jo ryhtynyt suhtautumaan vakavammin ulkoisten vaikutusten hintoihin sisällyttämiseen ja esimerkiksi todennut, että uusiutuvat energialähteet ovat epäedullisessa asemassa niin kauan kuin fossiilisten energialähteiden ulkoiset kustannukset eivät heijastu täysin markkinahinnoissa. Se on myös yrittänyt ottaa huomioon liikennealan kielteiset ulkoisvaikutukset. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Koulutus ja tietämyksen siirto ovat olennaisen tärkeitä sekä yleisen oppivelvollisuuskoulutuksen tasolla että suurelle yleisölle suunnatussa tiedotuksessa, erityisesti niiden yhteiskuntaryhmien osalta, joihin muutos vaikuttaa suoraan. Edessämme oleva kulttuurinen valinta on tuotava selkeästi esiin, jotta voidaan puolustaa tehokkaasti ajatusta, jonka mukaan yhteiskunnan osan nykyisten muutospyrkimysten avulla voidaan välttää koko kansainväliselle yhteisölle koituvat, huomattavasti suuremmat kustannukset siinä tapauksessa, että toimiin ei ryhdytä. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Energiasiirtymä ja uusien vihreiden teknologioiden kehittäminen edistävät ainutlaatuisen tietämyksen ja osaamisen kehittämistä sekä korkean osaamistason työpaikkojen luomista. Tämä Euroopan talouksien kehityssuunta on ainutlaatuinen kehitysmahdollisuus, ja se antaa EU:n jäsenvaltioille mahdollisuuden vahvistaa asemaansa teknologisena johtajana päästöjen vähentämiseen liittyvän muutoksen alalla. Useampien EU:n ulkopuolisten maiden liittyminen yhteenliittymään ilmastonmuutoksen kielteisten vaikutusten torjumiseksi mahdollistaa markkinoiden luomisen eurooppalaisista talouksista peräisin oleville teknologioille. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Asteittainen luopuminen fossiilisista polttoaineista lisää jännitteitä raaka-aineita tuovien EU-maiden ja niitä toimittavien EU:n ulkopuolisten maiden välillä. Tässä tapauksessa erityisesti Venäjä olisi otettava huomioon paikallisena polttoaineiden toimittajana, jolle näiden raaka-aineiden myynnistä saadut tulot muodostavat merkittävän osan talousarviotuloista. Lisäksi MENA-alueen ja Saharan eteläpuolisen Afrikan maille, joiden tulot riippuvat voimakkaasti fossiilisten polttoaineiden viennistä, voi koitua merkittäviä poliittisia ja sosiaalisia seurauksia, jotka voivat aiheuttaa pakolaisaaltoja ja muuttoliikettä Eurooppaan. Yhteistyömallin muutosta voidaan varmasti pitää poliittisesti uhkana sellaisen maan asemalle, jonka talous ja hallinto ovat riippuvaisia fossiilisten polttoaineiden toimituksista saatavista tuloista. Investoinnit ja yhteistyöratkaisut vihreän energian edistämiseksi voitaisiin nähdä mahdollisuutena tukea näiden talouksien siirtymää. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Euroopassa 2000-luvulla käytävästä sodasta saadut kokemukset antavat aihetta pohtia ydinenergian vastuullista käyttöä ja tarkistaa luokitusjärjestelmän sääntöjä, jotka eivät edistä ilmastonmuutoksen kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Mahdollinen venäläisen öljyn, kaasun ja hiilen tuontikielto, joka liittyy Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vuoksi asetettuihin pakotteisiin, tai tuonnin lakkauttaminen, jotta voidaan lopettaa Putinin hallintoa tukevat varainsiirrot, nopeuttaa osaltaan venäläisen polttoaineen tuonnin keskeyttämisen odotettuja geopoliittisia vaikutuksia. Samaan aikaan voi olla tarpeen harkita uudelleen sitä, miten nopeasti EU-maissa saatavilla olevista polttoaineista luovutaan. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Yhdentyminen EU-maiden kaasu-unionin luomiseksi vaikuttaa perustellulta. Tällainen lähestymistapa mahdollistaisi yhteiset hankintaprosessit ja edistäisi suotuisten taloudellisten olosuhteiden saavuttamista sekä mahdollistaisi samalla niiden päätösten koordinoinnin, joilla keskeytetään kyseisen raaka-aineen tuonti idästä. Päätöksen poliittisen ulottuvuuden vuoksi tämä edistäisi EU-maiden johdonmukaista ulkopolitiikkaa. |
| --- | --- |

3.20

4.   Haasteet ja mahdollisuudet

| 4.1 | Euroopan unionin ilmastopolitiikalla on monenlaisia vaikutuksia riippuen sen kohteena olevasta alueesta ja ulkopolitiikan alalla toteutetuista toimista, joilla pyritään lieventämään tunnistettuja riskejä ja tehostamaan siirtymäprosesseja. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Länsi-Balkanin osalta on olemassa suuria toiveita energiamarkkinoihin liittyvistä toimista EU-jäsenyysprosessin yhteydessä. Edellä mainitulla voi olla merkittävä myönteinen rooli alueen geopoliittisten olosuhteiden muovaamisessa. Länsi-Balkanin maat ovat allekirjoittamalla vihreää toimintaohjelmaa koskevan Sofian julistuksen sitoutuneet saavuttamaan ilmastoneutraaliuden vuoteen 2050 mennessä ja noudattamaan täysin Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa. Erityisesti Länsi-Balkanin vihreä toimintaohjelma voi vapauttaa kiertotalouden potentiaalia ja luoda uusia työpaikkoja sekä avata uusia kasvunäkymiä. Riittävä rahoitus EU:lta, maiden hallituksilta ja yksityiseltä sektorilta on olennaisen tärkeää tämän vihreän siirtymän tukemiseksi. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Afrikan osalta on ensinnäkin korostettava, että ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevat politiikat eivät ole tämän mantereen maiden ensisijaisia huolenaiheita. EU:n olisi sen vuoksi tehtävä yhteistyötä Afrikan, kuten muidenkin kehitysmaiden, kanssa varmistaakseen, että kaikki aloitteet hyväksytään paikallisesti ja että ne ovat johdonmukaisia kumppanimaiden painopisteiden kanssa, soveltamalla alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa. Muutoin ilmastopolitiikan alalla toteutettavat toimenpiteet saattavat kohdata puutteellista ymmärrystä sekä vastustusta paikallisyhteisöissä, jotka kamppailevat perustavanlaatuisten ongelmien kanssa. Kuten ETSK:n lausunnossa ”EU ja Afrikka: kestävään kehitykseen ja yhteisiin arvoihin perustuvan tasavertaisen kehityskumppanuuden toteuttaminen” (8) todetaan, Afrikan kehitysmaiden haasteet ovat hyvin monimutkaisia ja niihin on puututtava hienovaraisesti ja moniulotteisesti. Lisäksi maanosan energiankysynnän arvioidaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2050 mennessä, ja köyhyysaste pysyy edelleen korkeana. Tämä johtaisi siihen, että ympäristöön ja sosioekonomisiin näkökohtiin liittyvät kestävyysongelmat jatkuisivat tai jopa pahenisivat. Mahdollisuuksia voi kuitenkin tarjoutua, jos Afrikan maat kykenevät nousemaan johtavaan asemaan aurinkosähköteknologian alalla ja tuottamaan laajamittaisesti synteettisiä polttoaineita. Erityiset yhteisiin hankkeisiin, liiketoimintaan ja toimintalinjauksiin liittyvät mahdollisuudet voisivat luoda uuden sosioekologisen markkinatalouslähestymistavan. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Itäisen kumppanuuden osalta on erittäin tärkeää tehdä tiivistä yhteistyötä sellaisten maiden kanssa, jotka ovat EU:n tapaan erittäin riippuvaisia fossiilisista polttoaineista ja siten alttiita hintojen voimakkaalle vaihtelulle, varsinkin kun otetaan huomioon Ukrainassa meneillään olevat vihamielisyydet. Ukrainaa, Moldovaa ja Georgiaa olisi pyrittävä auttamaan niiden pyrkiessä riippumattomuuteen Venäjältä tuotavista fossiilisista polttoaineista sekä sen osalta, että niiden sähköverkot saadaan yhdistettyä eurooppalaiseen verkkoon. Edellä mainitut toimet on otettu huomioon äskettäisessä julkilausumassa nopeasta liittämisestä EU:n sähköverkkoon, ja päätöksentekoelinten ja siirtoverkonhaltijoiden on jatkettava ponnisteluja yhdessä. |
| --- | --- |

4.4

Bryssel 21. syyskuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/fi/agenda/our-events/events/geopolitics-european-green-deal

1

(2)  EUVL C 374, 16.9.2021, s. 84.

2

(3)  EUVL C 264, 20.7.2016, s. 28.

3

(4)  EUVL C 32, 28.1.2016, s. 8.

4

(5)  EUVL C 374, 16.9.2021, s. 84.

5

(6)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 22.

6

(7)  EUVL C 47, 11.2.2020, s. 30.

7

(8)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 105.

8

---