# Euroopa Liidu C 466/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 466 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik7. detsember 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 466

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik7. detsember 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2022/C 466/01 | Nõukogu Resolutsioon Eli Kultuurivaldkonna Töökava Kohta Aastateks 2023–2026 | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2022/C 466/01

Nõukogu Resolutsioon Eli Kultuurivaldkonna Töökava Kohta Aastateks 2023–2026

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 466/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10895 – ATHORA / AXA CUSTOMER SOLUTIONS) (
  1
  ) | 19 |
| 2022/C 466/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10942 – PHO P / STORA ENSO MAXAU) (
  1
  ) | 20 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 466/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10895 – ATHORA / AXA CUSTOMER SOLUTIONS) (
  1
  )

1

19

2022/C 466/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10942 – PHO P / STORA ENSO MAXAU) (
  1
  )

1

20

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2022/C 466/04 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus seoses määrusega (EL) 2022/2379 selle kohta, kui oluline on luua kõigis liikmesriikides riigi pädevate asutuste peetav register põllumajanduses taimekaitsevahendite kasutamise kohta | 21 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 466/05 | Euro vahetuskurss — 6. detsember 2022 | 22 |
| 2022/C 466/06 | Komisjoni avaldus seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2022/2379 käimasoleva töö kohta, mille eesmärk on tagada selliste andmete kättesaadavus elektroonilisel kujul, mida taimekaitsevahendite professionaalsed kasutajad säilitavad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 67 lõikele 1 | 23 |
| 2022/C 466/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 391/2009 (laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta) alusel tunnustatud organisatsioonide nimekiri | 24 |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2022/C 466/08 | Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 389/2012 sellise teabe vahetamise osas, mida hoitakse elektroonilistes registrites ettevõtjate kohta, kes saadavad või võtavad vastu liikmesriikide vahel kaubanduslikel eesmärkidel liikuvat aktsiisikaupa
  (Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu) | 25 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2022/C 466/09 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 27 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2022/C 466/04

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus seoses määrusega (EL) 2022/2379 selle kohta, kui oluline on luua kõigis liikmesriikides riigi pädevate asutuste peetav register põllumajanduses taimekaitsevahendite kasutamise kohta

21

Euroopa Komisjon

2022/C 466/05

Euro vahetuskurss — 6. detsember 2022

22

2022/C 466/06

Komisjoni avaldus seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2022/2379 käimasoleva töö kohta, mille eesmärk on tagada selliste andmete kättesaadavus elektroonilisel kujul, mida taimekaitsevahendite professionaalsed kasutajad säilitavad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 67 lõikele 1

23

2022/C 466/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 391/2009 (laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta) alusel tunnustatud organisatsioonide nimekiri

24

Euroopa Andmekaitseinspektor

2022/C 466/08

Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 389/2012 sellise teabe vahetamise osas, mida hoitakse elektroonilistes registrites ettevõtjate kohta, kes saadavad või võtavad vastu liikmesriikide vahel kaubanduslikel eesmärkidel liikuvat aktsiisikaupa
  (Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

(Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

25

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2022/C 466/09

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

27

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 466/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10837 – ASTARA WESTERN EUROPE / MITSUBISHI CORPORATION / ISUZU MOTORS LIMITED / ISUZU SALES DEUTSCHLAND) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 28 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 466/11 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3. | 30 |
| 2022/C 466/12 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3. | 37 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 466/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10837 – ASTARA WESTERN EUROPE / MITSUBISHI CORPORATION / ISUZU MOTORS LIMITED / ISUZU SALES DEUTSCHLAND) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

28

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 466/11

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

30

2022/C 466/12

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

37

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 7.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/1

---

NÕUKOGU RESOLUTSIOON ELI KULTUURIVALDKONNA TÖÖKAVA KOHTA AASTATEKS 2023–2026

(2022/C 466/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TUNNISTADES

| — | kultuuri lõpmatu inspiratsiooni- ja innovatsiooniallikana, inimkonna ja esteetika, meie ühise keelekasutuse ja pärandi peegeldusena ning meie identiteedi ja kogukondade olulise osana; |
| --- | --- |

—

kultuuri lõpmatu inspiratsiooni- ja innovatsiooniallikana, inimkonna ja esteetika, meie ühise keelekasutuse ja pärandi peegeldusena ning meie identiteedi ja kogukondade olulise osana;

| — | kultuuri rolli kestliku arengu ja positiivsete ühiskondlike muutuste lahutamatu osana; |
| --- | --- |

—

kultuuri rolli kestliku arengu ja positiivsete ühiskondlike muutuste lahutamatu osana;

| — | ELi väärtuste, sealhulgas väljendus- ja loomevabaduse kasvavat tähtsust; |
| --- | --- |

—

ELi väärtuste, sealhulgas väljendus- ja loomevabaduse kasvavat tähtsust;

| — | kultuuri- ja loomesektori panust tööhõivesse ja ELi majandusse; |
| --- | --- |

—

kultuuri- ja loomesektori panust tööhõivesse ja ELi majandusse;

| — | kultuuri rolli ELi välissuhetes ja koostöös teiste rahvusvaheliste organitega, eelkõige Euroopa Nõukogu ja UNESCOga; |
| --- | --- |

—

kultuuri rolli ELi välissuhetes ja koostöös teiste rahvusvaheliste organitega, eelkõige Euroopa Nõukogu ja UNESCOga;

| — | nõukogu eelnevaid kultuurivaldkonna töökavasid ja saavutatud tulemusi, |
| --- | --- |

—

nõukogu eelnevaid kultuurivaldkonna töökavasid ja saavutatud tulemusi,

VÕTTES ARVESSE

| — | Venemaa käimasolevat sõda ELi kandidaatriigi Ukraina vastu, mis kujutab endast rahvusvahelise õiguse jämedat rikkumist ning inimõiguste ning ELi põhiväärtuste ja põhimõtete ründamist, mis ähvardab hävitada Ukraina rikkalikku kultuurielu ja pärandit ning mis on põhjustanud Euroopa kodanike suurima sundrände pärast Teist maailmasõda ja murettekitava energiakriisi; |
| --- | --- |

—

Venemaa käimasolevat sõda ELi kandidaatriigi Ukraina vastu, mis kujutab endast rahvusvahelise õiguse jämedat rikkumist ning inimõiguste ning ELi põhiväärtuste ja põhimõtete ründamist, mis ähvardab hävitada Ukraina rikkalikku kultuurielu ja pärandit ning mis on põhjustanud Euroopa kodanike suurima sundrände pärast Teist maailmasõda ja murettekitava energiakriisi;

| — | COVID-19 pandeemia tõsist mõju ühiskonnale tervikuna, igale üksikisikule ja paljudele majandussektoritele, eelkõige kultuuri- ja loomesektorile, millest paljud endiselt kannatavad selle tagajärgede pärast; |
| --- | --- |

—

COVID-19 pandeemia tõsist mõju ühiskonnale tervikuna, igale üksikisikule ja paljudele majandussektoritele, eelkõige kultuuri- ja loomesektorile, millest paljud endiselt kannatavad selle tagajärgede pärast;

| — | kliimamuutuste kiirenemist, elurikkuse vähenemist ja sellest tulenevat vajadust hoogustada kestlikumaks muutumist, mida kultuur saab teadlikkuse suurendamise, loovuse ja innovatsiooni kaudu kiirendada; |
| --- | --- |

—

kliimamuutuste kiirenemist, elurikkuse vähenemist ja sellest tulenevat vajadust hoogustada kestlikumaks muutumist, mida kultuur saab teadlikkuse suurendamise, loovuse ja innovatsiooni kaudu kiirendada;

| — | käimasolevaid protsesse, nagu digiüleminek, ning püsivaid probleeme, näiteks loovisikute, loojate ja teiste kultuuritöötajate töötingimused, |
| --- | --- |

—

käimasolevaid protsesse, nagu digiüleminek, ning püsivaid probleeme, näiteks loovisikute, loojate ja teiste kultuuritöötajate töötingimused,

TULETADES MEELDE

| — | peamisi poliitilisi viitedokumente, mis on esitatud käesolevate järelduste II lisas; |
| --- | --- |

—

peamisi poliitilisi viitedokumente, mis on esitatud käesolevate järelduste II lisas;

| — | kultuurimõõtme integreerimise tähtsust kõikidesse asjakohastesse poliitikavaldkondadesse, programmidesse ja algatustesse ning vajadust suurema koostoime järele; |
| --- | --- |

—

kultuurimõõtme integreerimise tähtsust kõikidesse asjakohastesse poliitikavaldkondadesse, programmidesse ja algatustesse ning vajadust suurema koostoime järele;

| — | jõupingutusi rahvusvaheliste kultuurisuhete alase ELi strateegilise lähenemisviisi väljatöötamiseks ja rakendamiseks, |
| --- | --- |

—

jõupingutusi rahvusvaheliste kultuurisuhete alase ELi strateegilise lähenemisviisi väljatöötamiseks ja rakendamiseks,

NÕUSTUB,

et seoses nende panusega Euroopa kultuurikoostöö tõhustamisse, kultuurilise mitmekesisuse edendamisse ja Euroopa lisaväärtuse andmisse ning pidades silmas ka vajadust võtta peamisi väljakutseid ning nõuetekohaselt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet arvesse võttes järgmise nelja aasta jooksul ühismeetmeid, on üldised prioriteedid järgmised:

| a) | loovisikud ja kultuuritöötajad: kultuuri- ja loomesektori võimestamine, |
| --- | --- |

a)

loovisikud ja kultuuritöötajad: kultuuri- ja loomesektori võimestamine,

| b) | rahva hüvanguks viljeldav kultuur: kultuurielus osalemise ja kultuuri rolli suurendamine ühiskonnas, |
| --- | --- |

b)

rahva hüvanguks viljeldav kultuur: kultuurielus osalemise ja kultuuri rolli suurendamine ühiskonnas,

| c) | planeedi hüvanguks viljeldav kultuur: kultuuri mõjuvõimu vallandamine, |
| --- | --- |

c)

planeedi hüvanguks viljeldav kultuur: kultuuri mõjuvõimu vallandamine,

| d) | koosloomepartnerluste hüvanguks viljeldav kultuur: ELi välissuhete kultuurimõõtme tugevdamine, |
| --- | --- |

d)

koosloomepartnerluste hüvanguks viljeldav kultuur: ELi välissuhete kultuurimõõtme tugevdamine,

KUTSUB KOMISJONI NING LIIDU VÄLISASJADE JA JULGEOLEKUPOLIITIKA KÕRGET ESINDAJAT OMA VASTAVATE PÄDEVUSTE PIIRES NING SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET NÕUETEKOHASELT ARVESSE VÕTTES ÜLES

| — | koostama 2026. aasta aprilliks töödokumendi käesoleva ELi töökava rakendamise esialgsete peamiste leidude kohta, tuginedes liikmesriikide vabatahtlikele kirjalikele seisukohtadele, ning võtma lõpparuande vastu 2026. aasta juuniks; |
| --- | --- |

—

koostama 2026. aasta aprilliks töödokumendi käesoleva ELi töökava rakendamise esialgsete peamiste leidude kohta, tuginedes liikmesriikide vabatahtlikele kirjalikele seisukohtadele, ning võtma lõpparuande vastu 2026. aasta juuniks;

| — | kaaluma liikmesriikide ja sidusrühmadega eelnevalt peetud konsultatsioonide põhjal ettepaneku esitamist ELi kultuurivaldkonna strateegilise raamistiku kohta, mis kajastaks I lisas toodud juhtpõhimõtteid ning mille eesmärk on strateegiliselt integreerida kultuuripoliitika perspektiiv ja kultuuri eelised kõikidesse asjakohastesse ELi poliitikavaldkondadesse, programmidesse ja algatustesse. ELi kultuurivaldkonna töökavades seatakse jätkuvalt esmatähtsale kohale ja määratakse kindlaks konkreetsed meetmed kultuurikoostööks Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

—

kaaluma liikmesriikide ja sidusrühmadega eelnevalt peetud konsultatsioonide põhjal ettepaneku esitamist ELi kultuurivaldkonna strateegilise raamistiku kohta, mis kajastaks I lisas toodud juhtpõhimõtteid ning mille eesmärk on strateegiliselt integreerida kultuuripoliitika perspektiiv ja kultuuri eelised kõikidesse asjakohastesse ELi poliitikavaldkondadesse, programmidesse ja algatustesse. ELi kultuurivaldkonna töökavades seatakse jätkuvalt esmatähtsale kohale ja määratakse kindlaks konkreetsed meetmed kultuurikoostööks Euroopa tasandil.

---

I LISA

I.   JUHTPÕHIMÕTTED

ELi kultuurivaldkonna töökava aluseks on järgmised juhtpõhimõtted.

| — | Kultuuril, sealhulgas kultuuripärandil, on olemuslik väärtus ja see aitab tugevdada Euroopa identiteeti. |
| --- | --- |

—

Kultuuril, sealhulgas kultuuripärandil, on olemuslik väärtus ja see aitab tugevdada Euroopa identiteeti.

| — | Kultuuriline ja keeleline mitmekesisus on ELi põhivara ning seda tuleb austada, edendada ja tugevdada, sealhulgas liikuvuse ja teoste ringluse kaudu. |
| --- | --- |

—

Kultuuriline ja keeleline mitmekesisus on ELi põhivara ning seda tuleb austada, edendada ja tugevdada, sealhulgas liikuvuse ja teoste ringluse kaudu.

| — | Kunstilise eneseväljenduse ja loovuse vabadus on keskse tähtsusega, et inimene suudaks lahendada probleeme, mõelda kriitiliselt, teha uuendusi ja leiutada, ning neid tuleb kõigil asjakohastel viisidel ergutada ja toetada. |
| --- | --- |

—

Kunstilise eneseväljenduse ja loovuse vabadus on keskse tähtsusega, et inimene suudaks lahendada probleeme, mõelda kriitiliselt, teha uuendusi ja leiutada, ning neid tuleb kõigil asjakohastel viisidel ergutada ja toetada.

| — | Kultuuriline mitmekesisus ja kultuuridevaheline dialoog on olulised inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks. Need soodustavad vastastikust mõistmist, aitavad ennetada ja lahendada konflikte, edendavad leppimist, rahu ja rahvusvahelist stabiilsust. Kultuuri väärkasutamine sõjaõhutamise ning propaganda ja desinformatsiooni levitamise ning vaenu õhutamise eesmärgil on ELi põhiväärtuste ja põhimõtetega vastuolus. |
| --- | --- |

—

Kultuuriline mitmekesisus ja kultuuridevaheline dialoog on olulised inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks. Need soodustavad vastastikust mõistmist, aitavad ennetada ja lahendada konflikte, edendavad leppimist, rahu ja rahvusvahelist stabiilsust. Kultuuri väärkasutamine sõjaõhutamise ning propaganda ja desinformatsiooni levitamise ning vaenu õhutamise eesmärgil on ELi põhiväärtuste ja põhimõtetega vastuolus.

| — | Kultuur annab märkimisväärse panuse kestlikku arengusse, majandusse ja sotsiaalsesse kaasatusse, edendades territoriaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

—

Kultuur annab märkimisväärse panuse kestlikku arengusse, majandusse ja sotsiaalsesse kaasatusse, edendades territoriaalset ühtekuuluvust.

| — | Kultuuri abil saab edendada võrdõiguslikkust ja vastastikust austust ning see aitab võidelda igasuguste vägivalla, diskrimineerimise, sallimatuse ja eelarvamuste vormide vastu. |
| --- | --- |

—

Kultuuri abil saab edendada võrdõiguslikkust ja vastastikust austust ning see aitab võidelda igasuguste vägivalla, diskrimineerimise, sallimatuse ja eelarvamuste vormide vastu.

| — | Rakendamist peaks toetama kvaliteetsete andmete ja statistika optimeeritud kasutamine. |
| --- | --- |

—

Rakendamist peaks toetama kvaliteetsete andmete ja statistika optimeeritud kasutamine.

II.   PRIORITEETSED VALDKONNAD

a)   Loovisikud ja kultuuritöötajad: kultuuri- ja loomesektori võimestamine

Kultuuri- ja loomeökosüsteem on mõeldamatu ilma inimesteta, kes loovad kultuurisisu selle lugematutes vormides. Nende hulka kuuluvad loovisikud, muud kultuuri- ja loometöötajad, institutsioonid ja organisatsioonid. Seetõttu on tugevad kultuuri- ja loomesektorid hädavajalikud. Neid iseloomustab aga füüsilisest isikust ettevõtjaks, väikeseks või mikroettevõtjaks olemine, suur konkurents ja killustatud turud. Loovisikutel ning kultuuri- ja loometöötajatel on pigem projektipõhine karjäär ning nad on väga liikuvad. Neil on sageli ebakorrapärane ja prognoosimatu sissetulek ning nad teevad elatise teenimiseks mitut erinevat tööd.

Kultuuri- ja loomesektor on kogu COVID-19 pandeemia jooksul näidanud üles suurt kohanemisvõimet ja uuenduslikkust. Pandeemia tagajärjed on sektorit siiski tõsiselt mõjutanud ja mõjutavad seda endiselt.

Venemaa jätkuv sissetung Ukrainasse ja selle mõju kultuuri- ja loomeökosüsteemile rõhutavad kultuurivaldkonnas tegutsejate keskset rolli demokraatlikes ühiskondades ning üha suurema surve all oleva kunstilise eneseväljenduse vabaduse kaitsmise tähtsust.

Nüüd tuleb rohkem kui kunagi varem tugevdada kultuuri- ja loomesektori vastupanuvõimet kiiresti täiendavalt, toetada nende taastumist ja mitmekesisust, ergutada nende osalemist kestlikkuse eesmärkide saavutamisel, kasutada ära uusi suundumusi, mida pandeemia on kiirendanud, sealhulgas digikeskkonnas, ning tagada õiglased töötingimused kõigile kultuuri- ja loometöötajatele, et see sõltumatu ja dünaamiline sektor oleks rohkem kuuldav.

b)   Rahva hüvanguks viljeldav kultuur: kultuurielus osalemise ja kultuuri rolli suurendamine ühiskonnas

Kultuuril, sealhulgas kultuuripärandil, on meie demokraatias ja üksikisikute elus oluline roll. Kultuuris ja kultuuripärandis osalemisel ning loovusel ja kunstil on positiivne mõju igas vanuses ja iga taustaga inimestele; see parandab inimeste elukvaliteeti ning üksikisikute ja kogukondade tervist ja üldist heaolu. Kultuurielus osalemine hõlbustab sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, edendades samal ajal kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse austamist ning pakkudes platvormi avatud dialoogiks kodanikuühiskonnas.

Kultuuriline ja keeleline mitmekesisus kuuluvad Euroopa põhiväärtuste hulka ning seetõttu tuleb neid austada ja edendada, pöörates erilist tähelepanu vähem kasutatavatele keeltele. Erilist tähelepanu tuleb pöörata sellele, et oleks lastele ja noortele oleks tagatud osalemine kultuurielus ja lugemisoskus, mis edendavad nende loovust ja rikastavad nende kogemusi. Sama oluline on kaasava lähenemisviisi kohaldamine haavatavate ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade suhtes.

Kultuuriasutustel on oluline roll demokraatia ja sotsiaalse heaolu tugevdamisel, kuna nad jõuavad kogu kogukonnani, tagavad taskukohase või tasuta juurdepääsu teadmistele ja teabele, austades täielikult intellektuaalomandi õigusi, ning suurendavad meediapädevust, loovad ühiseid aluseid dialoogiks ja aruteluks ning tugevdavad seeläbi sotsiaalset integratsiooni ja kogukonna kaasatust, aidates lõppkokkuvõttes kaasa desinformatsiooni, vaenukõne ja valeuudiste vastasele võitlusele. Seda kultuuriasutuste rolli tuleb veelgi toetada.

Sellega seoses pööratakse praeguses töökavas erilist tähelepanu raamatukogude arendamise edendamisele. Paljud raamatukogud pakuvad haavatavatele inimestele rahumeelset ja turvalist keskkonda, mis on praegu eriti oluline, võttes arvesse paljusid Ukrainast põgenenud inimesi ning nende vajadust füüsilise ja vaimse peavarju järele.

c)   Planeedi hüvanguks viljeldav kultuur: kultuuri mõjuvõimu vallandamine

Kultuuri- ja loomeökosüsteemid Euroopas ja mujalgi seisavad silmitsi nii looduslike kui ka inimtegevusest tingitud tõsiste ohtudega, eelkõige on kliimamuutustel pikaajaline mõju Euroopa kultuuri- ja loomesektorile. On oluline, et kultuuripärand ning kultuuri- ja loomesektor oleksid valmis eesseisvateks väljakutseteks. On viimane aeg tegutseda kultuuripärandiga seotud ohuvalmiduse ja kultuuripärandi kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamise nimel. EL jätkab ja intensiivistab võitlust kultuuriväärtustega ebaseadusliku kauplemise vastu.

Kultuur, sealhulgas kultuuripärand, aitab kaasa kestlikumaks muutumisele, mis on vajalik Euroopa rohelise kokkuleppe ja kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärkide saavutamiseks. Siin on oluline roll ka digitehnoloogial. Seepärast tuleb veelgi tugevdada innovatsiooni kultuuri- ja loomesektoris, digiüleminekut ning kultuuri ja kultuuripärandi kättesaadavust digiruumis. Sellega seoses on oluline roll EIT teadmus- ja innovatsioonikogukonnal „Kultuur ja loovus“ (1). Samuti tuleb kohaldada tasakaalustatud lähenemisviisi ehitatud keskkonna suhtes. Algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ ulatuslik propageerimine võib aidata suurendada teadlikkust kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna tähtsusest.

Lisaks tuleks parandada teadusuuringuid ja kultuuristatistikat, et oleks võimalik paremini jälgida kultuuri- ja loomesektori tulemuslikkust ning töötada selle toetamiseks välja tõhus tõenditel põhinev poliitika. Eurostatil peaks olema keskne ja kasvav roll koostöös teiste rahvusvaheliste ja sõltumatute organisatsioonidega, kes töötavad kultuuri- ja loomesektori teadusuuringute ja statistika valdkonnas.

d)   Koosloomepartnerluste hüvanguks viljeldav kultuur: ELi välissuhete kultuurimõõtme tugevdamine

Võrdsetel alustel kestlike partnerluste loomise seisukohast on rahvusvaheliste suhete valdkonnas suurteks väärtusteks Euroopa kultuuriline rikkus ja vabadus, kodanikuühiskonnas alguse saanud ELi alt-üles-lähenemisviis ning ELi aktiivne osalemine koosloomes. Väga oluline on seda potentsiaali täielikult ära kasutada, suurendades mitte ainult kultuurikoostöö valdkonda kuuluvate tegevuste ja projektide arvu, vaid ka nende nähtavust ja kõlapinda.

Venemaa sõda Ukraina vastu on selge märk nii järk-järgult muutuvast geopoliitilisest reaalsusest kui ka kultuuri ja pärandi väärkasutamisest selleks, et aidata sõjalist agressiooni õigustada. Seda arvesse võttes saab kultuurialase koosloomise abil suures osas maailmast tõeselt toetada ja usaldusväärselt tutvustada meie Euroopa väärtusi, sealhulgas kunstilisi vabadusi ja kultuurilisi õigusi, aidates seega piirata autoritaarsete süsteemide haaret.

Meie planeedi tulevikku ja ühist kestlikkuse eesmärki silmas pidades tuleb suurendada kultuuri valmisolekut muutusteks ja intellektuaalset dialoogi, mis rajaks teed ühistele lähenemisviisidele uue Euroopa Bauhausi vaimus (olla kestlik, kaasav, kaunis). Kultuuri rolli tugevdamisel ELi välissuhetes on keskse tähtsusega tihe koordineerimine ELi tasandil ning kultuuri integreerimine kõigisse ELi välistegevuse asjakohastesse valdkondadesse ja asjaomastesse rahastamisvahenditesse.

III.   RAKENDAMINE JA TÖÖMEETODID

| 1. | Nõukogu kutsub liikmesriike, komisjoni ning välistegevuse aspektides liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tegema koostööd töökava raames võetavate meetmete rakendamisel IV peatükis ja A lisas esitatud jooksva tegevuskava alusel. A lisas esitatud ajakava on oma olemuselt soovituslik ja seda rakendavad sobival viisil järgmised eesistujariigid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Korrapärane liikmesriikide, ELi institutsioonide, kodanikuühiskonna, rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandatest riikidest partnerite dialoog ja koostöö peaks looma tervikliku käsitluse, mis toetab koostoimet ja vajaduse korral poliitika sidusust, soodustab vastastikust õppimist ja võib anda paremaid tulemusi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Töökava elluviimine ja programmi „Loov Euroopa“ rakendamine selle iga-aastaste töökavade ning muude kultuuriga seotud programmide ja tegevuste kaudu peaks üksteist koostoimeliselt täiendama. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nõukogu eesistujariik peaks ELi kultuurivaldkonna töökava jälgima ning vajaduse korral võib nõukogu seda kohandada, lähtudes saavutatud tulemustest ja/või asjakohastest Euroopa või rahvusvahelise tasandi poliitika arengutest. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Iga prioriteetse valdkonna teemasid käsitletakse mitme meetme kaudu (IV peatükk), kasutades kõige asjakohasemaid töömeetodeid. Iga meetme lõpptulemus koos vastava aruandega, mis sisaldab vajaduse korral järeldusi ja soovitusi, esitatakse kultuurikomiteele ning asjakohasel juhul audiovisuaalküsimuste ja meedia töörühmale arutamiseks ja võimaliku otsuse tegemiseks edasiste sammude kohta. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ELi kultuurivaldkonna töökava sätete ja rakendamise paindlikkus on oluline selleks, et oleks võimalik reageerida praegustele ja tulevastele väljakutsetele ning muutuvale poliitikakeskkonnale. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kasutada võib muu hulgas järgmisi töömeetodeid: (2) avatud koordinatsiooni meetod, ajutised või komisjoni juhitavad eksperdirühmad ja ümarlauad, vastastikune õppimine, eksperimentaalsed ja katselised meetmed, mõttekoja koosolekud, uuringud, konverentsid, kokkuvõtete tegemise seminarid või muud kokkuvõtete tegemise vormid, kodanikuühiskonnaga peetav dialoog, ametlikud ja mitteametlikud seminarid, ühisalgatused Euroopa Nõukogu ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega, nõukogu järeldused ning kultuuriministeeriumide ja vajaduse korral muude ministeeriumide ametnike mitteametlikud kohtumised. |
| --- | --- |

7.

IV.   MEETMED

II ja III peatükis kirjeldatud prioriteetsete valdkondade ja töömeetoditega seoses võetakse järgmisi meetmeid.

a)   Loovisikud ja kultuuritöötajad: kultuuri- ja loomesektori võimestamine

—   
  Loovisikute, kultuuri- ja loometöötajate staatus ja töötingimused

Töömeetodid:
  käimasoleva avatud koordinatsiooni meetodi eksperdirühma järelmeetmed; temaatilised seminarid; võimalik konverents.

Põhjendus:
  avatud koordinatsiooni meetodi eksperdirühma järelmeetmena tehakse ettepanek luua veebiplatvorm, et anda teavet loovisikute ning kultuuri- ja loometöötajate töötingimuste kohta ELi liikmesriikides. Platvorm põhineb väärtuslikel andmetel ja materjalil, mida on kogutud ka koostöös eri kultuurisektorites esindatud sotsiaalpartneritega, ning selles tuleks pidevalt arvesse võtta ajakohastusi ja uusi meetmeid. Lisaks kaalutakse selliseid teemasid nagu mitmekesisus, liikuvus ja sooline perspektiiv. See aitaks saada teavet töötingimuste kohta kogu ELis ja tulla paremini toime haldusnõuetega sotsiaalkindlustuse ja muude aspektide, näiteks maksustamise valdkonnas. Arvesse tuleks võtta ka selle teemaga seotud kogemuste vahetamist taaste- ja vastupidavusrahastu alal.

Kavandatud tulemused:
  veebiplatvorm, mis võimaldab sidusrühmadel pidevalt vahetada teavet ja häid tavasid loovisikute ja loometöötajate töötingimuste parandamise valdkonnas; kokkuvõtete tegemine loovisiku staatust käsitlevate konkreetsete soovituste valdkonnas (3) tehtud edusammudest ja tööst.

—   
  Kunstiline vabadus

Töömeetodid: konverents, millele järgnevad asjakohased nõukogu järeldused.

Põhjendus:
  kunstiline vabadus on kultuuritöö keskne osa ning kunstilise vabaduse kaitse on osutunud oluliseks elemendiks kultuuri ja demokraatia seose tugevdamisel. Loovisikud ja kultuurisektori sidusrühmad seisavad silmitsi uute ja üha raskemate väljakutsetega. Seetõttu on äärmiselt oluline teha ühiseid jõupingutusi, et võimaldada loovisikutel ja kultuurivaldkonnas tegutsejatel oma kutsealal kogu ELis vabalt tegutseda. See küsimus ei puuduta mitte ainult loovisikute tingimusi, vaid määrab ka selle, kelle häält kuulda võetakse.

Kavandatud tulemused:
  ideede ja parimate tavade vahetamine, arutades erinevaid vaatenurki ja poliitika kujundamist, et soodustada positiivseid muutusi.

—   Kultuuri- ja loomesektori digiülemineku soodustamine

Töömeetodid:
  konverents, millele võivad järgneda asjakohased nõukogu järeldused.

Põhjendus:
  digitaliseerimise tulemusena on kultuuri- ja loomesektor viimase kümnendi jooksul põhjalikult muutunud. See on toonud kaasa põhimõttelisi muutusi nende sektorite spetsialistide tegutsemises ning nende omavahelistes suhetes ja suhetes publikuga. Jõupingutuste killustatus ja ulatuslikuma koostöö puudumine takistavad aga tugevat ja paindlikku lähenemist digiüleminekule.

Kavandatud tulemused:
  kogemuste vahetamine valdkonnaüleste parimate tavade kindlakstegemiseks, et edendada sidusat ja kestlikku digiüleminekut kogu kultuuri- ja loomesektoris.

—   Kultuuri- ja loomesektori rohepöörde soodustamine, pöörates erilist tähelepanu energiakriisile

Töömeetodid: seminar(id) / avatud koordinatsiooni meetod; kokkuvõtete tegemine energiakriisist, et jagada parimaid tavasid.

Põhjendus:
  kultuuri- ja loomesektorit ei tohi rohepöörde valdkonnas kõrvale jätta. Kultuuri- ja loomesektor peab suurendama oma panust kestlikku tulevikku ning aktiivselt osalema rohepöördes, kliimameetmetes ja Euroopa taastumises, pöörates erilist tähelepanu praegusele energiakriisile, võttes samal ajal arvesse liidu geograafilist mitmekesisust ja eripära. Katsetatud on juba mitmeid tavasid ja algatusi. Selle meetme raames tehtav töö peaks kajastama avatud koordinatsiooni meetodi eksperdirühmade tulemusi kestliku arengu kultuurilise mõõtme ja kultuuripärandi kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamise valdkonnas. Arvesse tuleks võtta ka selle teemaga seotud kogemuste vahetamist taaste- ja vastupidavusrahastu alal.

Kavandatud tulemused:
  kogemuste vahetamine ja valdkonnaüleste parimate tavade kindlakstegemine kultuuri- ja loomesektoris (eelkõige etenduskunstide, muusika, muuseumide ja filmitootmise valdkonnas), sealhulgas seoses CO2 kalkulaatoritega; kultuuri- ja loomesektori jõupingutuste toetamine rohepöördega kohanemiseks.

—   Kultuuri- ja loomemõõtme tugevdamine Euroopa videomängude sektoris

Töömeetod:
  ümarlauad ja/või mõttekoja koosolek.

Põhjendus: järelmeetmena nõukogu järeldustele Euroopa kultuuri- ja loomemajanduse ökosüsteemi strateegia väljatöötamise kohta ning Euroopa Parlamendi algatusraportile ja katseprojektile videomängude kohta saab Euroopa tasandil toimuvate arutelude käigus kindlaks teha võimalused, kuidas toetada kultuuri- ja loomemõõdet Euroopa videomängude sektoris, mis on digikeskkonna uute kultuuritavade eesotsas. Nendes aruteludes võiks käsitleda ka rahastamismehhanismidega seotud küsimusi, eelkõige VKEde ja idufirmade puhul, kultuuri väljendusvormide sõltumatust, loomevabadust ja mitmekesisust, oskusi ja koolitust, loomingulist ja tehnoloogilist innovatsiooni, videomängude uusi kasutusviise kultuurile juurdepääsu toetamiseks, videomängude rolli hariduslikel eesmärkidel jne.

Kavandatud tulemused: soovitused Euroopa videomängude sektori kultuuri- ja loomemõõtme toetamiseks ning Euroopa sidusrühmade koostöö tugevdamiseks selles valdkonnas.

b)   Rahva hüvanguks viljeldav kultuur: kultuurielus osalemise ja kultuuri rolli suurendamine ühiskonnas

—   Kultuur ja demokraatia edendamine: kultuurilise kodakondsuse suunas liikumine Euroopas

Töömeetodid: vastastikune õppimine ja võimalik konverents, mis toob kokku kultuuri- ja haridussektori poliitikakujundajad ja asjaomased sidusrühmad.

Põhjendus:
  Porto Santo harta vaimus ja kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) raames tellitud uuringule tuginedes on vaja suurendada ja laiendada kodanike osalust, eelkõige nooremate põlvkondade seas, ning seadustada otsustusprotsessid, mille puhul on kogu kogukond kaasatud otsuste tegemisse, loomisse, tootmisse, teabevahetusse, vahendamisse ja tulemuste saavutamisse. Tuleb luua valdkondadevaheline koostoime koolide, kultuuriorganisatsioonide, kodanikuühiskonna ja muude osalejate vahel, et kasutada täielikult ära kultuuri ümberkujundavat potentsiaali demokraatia edendamisel.

Kavandatud tulemused:
  kogemuste jagamine ja parimate tavade näidete valimine.

—   Kultuur ja tervis

Töömeetodid: võimalik konverents; kultuuri- ja tervishoiuministeeriumide ametnike võimalikud mitteametlikud kohtumised; lühiajaline avatud koordinatsiooni meetodi eksperdirühm, mis käsitleb kultuuri kaasamist tervishoiupoliitikasse – heade tavade vahetamine, pöörates erilist tähelepanu vaimsele tervisele.

Põhjendus:
  kultuuritegevus võib toetada haiguste ennetamist, tervise edendamist ning haiguste ohjamist ja ravi. Kultuuritegevus pakub terviklikku käsitlust ning avaldab positiivset mõju igas vanuses ja mis tahes taustaga inimestele, samuti parandab inimeste elukvaliteeti ning üksikisikute ja kogukondade tervist ja üldist heaolu. Samuti on sellel märkimisväärne majanduslik mõju. Avatud koordinatsiooni meetod võib tugineda 2022. aasta ettevalmistava meetme „Tervise hüvanguks viljeldav kultuur“ tulemustele ning selles valdkonnas varem tehtud uuringutele ja tööle.

Kavandatud tulemused: teadlikkuse suurendamine kultuuri positiivsest mõjust ja otsustajate vahelise tihedama valdkondadevahelise koostöö loomine; soovitused osaluspõhiste kultuuritavade rakendamiseks, keskendudes vaimsele tervisele; heade tavade kaardistamise jätkamine.

—   Sildade ehitamine: raamatukogude kui kultuuriteostele, oskustele ja Euroopa väärtustele juurdepääsu võimaldajate ja nende edastajate mitmetahulise rolli tugevdamine

Töömeetodid: avatud koordinatsiooni meetodi eksperdirühm, seminarid, konverents

Põhjendus:
  raamatukogudel on oluline roll Euroopa demokraatliku, sotsiaalse, kultuurilise ja haridusmaastiku kõigil tasanditel. Nad aitavad märkimisväärselt kaasa demokraatia ülesehitamisele ning kodanike ja üldsuse kaasamisele kogu ELis, sealhulgas maapiirkondades ja äärealadel ning äärepoolseimates piirkondades. Nad võtavad vastu eri rühmi, töötavad välja programme ja tegevusi, mis kajastavad praegusi ühiskondlikke probleeme, ning pakuvad juurdepääsu pluralistlikule ja usaldusväärsele teabele ning mitmekesisele kultuurisisule ohutus ja juurdepääsetavas keskkonnas. Nad on olulised kohalikku kogukonda ja põlisrahvaid puudutavatele andmetele, teadmistele, teadusuuringutele ja kultuurile juurdepääsu kanalid.

Kavandatud tulemused:
  alustada ulatuslikku arutelu ning uurida, millistes valdkondades saaks raamatukogusid propageerida ja tugevdada; eri mõõtmete ja potentsiaalsete valdkondade kindlakstegemine ning ELi programmide rahastamisliinide uurimine; poliitikakujundajate ja raamatukoguspetsialistide kokkutoomine; spetsialistide koolitamise ja edasise tegevuse võimaluste uurimine

—   Laste ja noorte kaitsmine digiplatvormidel leiduva kahjuliku sisu eest

Töömeetodid: seminar(id) / ümarlauaarutelu(d)

Põhjendus:
  tänapäeval kasutavad lapsed ja noored paljusid eri digiplatvorme, millel on tohutu positiivne potentsiaal. See suurendab aga ka ohtu, et haavatavad rühmad puutuvad kokku kahjuliku sisu või väärinfoga, ning sõltuvuse ohtu. On võimalik tugineda lastele parema interneti loomise Euroopa strateegiale, digiteenuste õigusaktile ja audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis sätestatud alaealiste kaitset käsitlevatele normidele. Veel enam: selleks, et kaitsta lapsi ja noori kahjuliku sisu eest, on eriti olulised ja asjakohased meediapädevus ning meedia ja platvormide kriitiline mõistmine.

Kavandatud tulemused:
  parimate tavade kindlakstegemine ja toetamine, et tagada laste ja noorte kaitse ja mõjuvõimu suurendamine internetis nii liikmesriikides kui ka ELi tasandil

—   Mitmekesise Euroopa kultuurisisu leitavus digikeskkonnas

Töömeetodid: tehniline uuring ja/või seminar

Põhjendus:
  kultuurisisu avastatavus sõltub sellest, kuidas andmed on toodetud ja dokumenteeritud, ning samuti sisuhaldusest suurte platvormide poolt, kes tegutsevad sisule juurdepääsu kontrollijatena. Peale selle, et Euroopa sisu on lihtsalt internetis kättesaadav, peab ta olema ka leitav. Oluline on tugineda olemasolevale tööle ja konsultatsioonidele (nt Media Outlook, Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskus, Europeana), mõista paremini mõju, mida sisu prioriseerimise tavad, algoritmide soovitused ja kureerimisstrateegiad avaldavad kultuurilisele ja keelelisele mitmekesisusele, ning leida ühised lahendused, et suurendada veebis kvaliteetse Euroopa sisuga kokkupuudet, sealhulgas sobivad andmepõhised tulumudelid.

Kavandatud tulemused:
  soovitused; vaadata läbi uuenduslikud projektid ja konkreetsed vahendid, aga ka raskused seoses sisule juurdepääsuga (sealhulgas puudega või väiksema sissetulekuga inimeste puhul), keskendudes vähem uuritud ja vähem reguleeritud sektoritele, nagu muusika või raamatud

c)   Planeedi hüvanguks viljeldav kultuur: kultuuri mõjuvõimu vallandamine

—   Kultuuristatistika – vastupanuvõime suurendamiseks kultuuris ja selle kaudu

Töömeetodid: seminarid ja/või vastastikuse õppimise tegevused; arutelud Eurostati ja ELi liikmesriikide statistikaametitega

Põhjendus:
  COVID-19 pandeemia on toonud esile mitu kultuuri- ja loomesektori struktuurset probleemi ja haavatavust. Riiklikul ja ELi tasandil on juba võetud olulisi toetusmeetmeid, kuid veel on vaja astuda täiendavaid samme, nagu parimate tavade ulatuslikum vahetamine liikmesriikide vahel ning kogu ELis võrreldava usaldusväärse kultuuristatistika väljatöötamine, sealhulgas soolise ebavõrdsuse kohta kultuuri- ja loomesektoris. Oluline on tugineda 2022. aasta katseprojekti „Euroopa kultuuri- ja loomesektori mõõtmine“ tulemustele ning teha tihedat koostööd Eurostatiga.

Kavandatud tulemused:
  parimate tavade vahetamine liikmesriikide vahel; kogu ELis sellise ühtlustatud ja võrreldava statistika kogumi kindlaksmääramine ja väljatöötamine, mis hõlmab soolise võrdõiguslikkuse aspekte, töömõõdet, majanduslikku toetust sektorile ja kultuurielus osalemist koos asjakohaste sotsiaal-demograafiliste jaotustega

—   Kultuurivaldkonna juhtimine

Töömeetodid: mõttekoja koosolek, millele võivad järgneda asjakohased nõukogu järeldused

Põhjendus:
  maailm seisab praegu silmitsi arvukate kiirete muutustega. Seetõttu on vaja uusi mõtteviise ja uuenduslikke lähenemisviise. Hiljutistel arengutel, teadusuuringutel ja innovatsioonil põhinevaid kultuurijuhtimise valdkonnaüleseid ja integreeritud lähenemisviise peetakse vajalikuks, et seada kultuur avaliku elu keskmesse.

Kavandatud tulemused:
  uue kultuurijuhtimise mudeli väljatöötamine, milles pakutakse välja tulevikku suunatud lähenemisviisid praeguste probleemide terviklikuks lahendamiseks

—   Kliimamuutustega võitlemine kultuuri, sealhulgas kunsti ja kultuuripärandi kaudu

Töömeetodid: avatud koordinatsiooni meetodi 2022. aasta aruannete järelmeetmed; seminarid, millele võivad järgneda asjakohased nõukogu järeldused

Põhjendus:
  kultuuril, sealhulgas kunstil ja kultuuripärandil, võib olla oluline roll kliimameetmete käivitamisel ning säästvate tarbimis- ja tootmismudelite edendamisel. Kultuur võib etendada aktiivset rolli kliimameetmetes ja stimuleerida hoiakute muutumist kliimakriisi suhtes. Meie kultuuripärandit saab kaitsta sihipäraste kaitsemeetmete parimate tavade jagamisega ning samal ajal võib see olla kliimamuutustega kohanemisega seotud heade tavade ja teadmiste allikas. Koostöö peaks tuginema avatud koordinatsiooni meetodi aruannetele, milles käsitletakse kultuuripärandi vastupanuvõime tugevdamist kliimamuutustele ja kestliku arengu kultuurilist mõõdet.

Kavandatud tulemused:
  teadmiste vahetamine uuenduslike kunstiliste ja kultuuriliste lähenemisviiside, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu meetmete kohta, et tulla toime kliimakriisiga ja aidata muuta käitumist kliimakriisi lahendamiseks; selleteemaliste ELi rahastatavate teadusuuringute edendamine

—   Kvaliteetne elukeskkond kõigile

Töömeetodid: Euroopa arhitektuuripoliitika direktorite (EDAP) kohtumised; algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ edendamine avatud koordinatsiooni meetodi eksperdirühma tegevuse järgse võrgustiku teabevahetuse kaudu; arhitektuuripoliitikat käsitleva Euroopa konverentsi võimalik korraldamine

Põhjendus:
  kooskõlas ELi liikmesriikide ekspertidest koosneva avatud koordinatsiooni meetodi töörühma töö ja aruandega, mis käsitleb investeerimist kvaliteetsesse arhitektuuri ja elukeskkonda kõigi jaoks (2021), ning nõukogu järeldustega kultuuri, kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna kui algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ põhielementide kohta (2021) koguneb EDAP iga nõukogu eesistumise ajal, et kaaluda võimalikke algatusi, mille eesmärk on saavutada kvaliteetne elukeskkond kõigile, sealhulgas maapiirkondades ja äärealadel, näiteks äärepoolseimates piirkondades elavatele inimestele. EDAPi koosolekutel võiks keskenduda eelkõige sellistele teemadele nagu homse eluaseme kvaliteet, kultuuripärandi taastamine, renoveerimine ja kohandatud taaskasutamine ning arhitektuurivõistluste ja riigihangete täiustamine. Oluline on luua sünergia algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ võrgustikuga.

Kavandatud tulemused:
  EDAPi liikmete seas heade tavade vahetamine; kokkuvõte tegemine olemasolevatest õigusraamistikest ja asjakohastest algatustest selles valdkonnas ning võimaluse korral protsessi alustamine, et jälgida ja edendada kvaliteetsete standardite lisamist uutesse ja läbivaadatud poliitikatesse ja programmidesse; algatusega „Uus Euroopa Bauhaus“ seotud meetmed

—   Pärandi kaitsmine loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste eest

Töömeetodid: vastastikune õppimine (seminarid, külastused) ja/või konverents

Põhjendus:
  loodusõnnetused ja inimtegevusest tingitud õnnetused ja kriisid (nt kliimamuutused, COVID-19 pandeemia ja Venemaa sõda Ukraina vastu) nõuavad suuremaid riskihindamisoskusi, katastroofideks valmisoleku parandamist ja valdkonnaülese lähenemisviisi raames koordineeritud meetmeid, et kaitsta kultuuripärandit, sealhulgas vaimset kultuuripärandit. Olemasolevale tööle tuginedes on vaja integreerida kultuuripärand ulatuslikumalt poliitikavaldkondadesse ja algatustesse kõikidel tasanditel ning kasutada olemasolevaid ühiseid Euroopa platvorme ja arendada projekte (nt Euroopa kultuuripärandi koostööpilv, HEREIN), et vahetada, arutada ja jagada teadmisi ja eksperditeadmisi ohuvalmiduse ja kultuuripärandi haldamise, taastamise ja taastamise kohta.

Kavandatud tulemused: sidusrühmade suutlikkuse ja oskuste suurendamine; põhjaliku ülevaate koostamine asjakohastest käsiraamatutest, suunistest ja metoodikast Euroopa tasandil, et hõlbustada riski- ja hädaolukorraks valmisoleku meetmete tõhusat kavandamist ja rakendamist liikmesriikides ning nende poolt

—   Kultuuripärandi spetsialistide ja kultuuriväärtuste eest vastutavate pädevate asutuste teabevahetus kultuuriväärtustega kauplemise vastase võitluse kohta

Töömeetodid: seminarid, mis täiendavad tulevast kultuurväärtustega ebaseadusliku kauplemise vastast ELi tegevuskava aastateks 2023–2027, ja/või vastastikuse õppimise tegevused

Põhjendus:
  kultuuriväärtuste importi ja eksporti käsitlevates ELi õigusaktides käsitletakse piiriülese kaubandusega seotud probleeme seoses kultuuripärandi kaitsmisega. Pädevad asutused seisavad silmitsi mitmete väljakutsetega (kontrollimeetodid, dokumenteerimine, andmete analüüs, arusaamine kunstituru toimimisest, sealhulgas üleminek internetile jne). Oluline on tagada tõhus koostöö kõigi asjaosaliste, sealhulgas kultuuriministeeriumide, piirkondlike ja kohalike institutsioonide, kultuuripärandi spetsialistide, õiguskaitseasutuste, politsei erijõudude, tolli- ja kohtuasutuste ning kunstituru spetsialistide vahel.

Kavandatud tulemused:
  asjaomaste osalejate vahelise koostöö hindamine ja parandamine, üksteise töömeetodite tundmaõppimine, riskide ja probleemide kindlakstegemine ning võimalike soovituste väljatöötamine olukorra parandamiseks

d)   Koosloomepartnerluste hüvanguks viljeldav kultuur: ELi välissuhete kultuurimõõtme tugevdamine

—   ELi strateegilise lähenemisviisi ja raamistiku juhtimine rahvusvaheliste kultuurisuhete valdkonnas

Töömeetodid: lühiajaline avatud koordinatsiooni meetod, kõrgemate ametnike kohtumised

Põhjendus:
  kultuuri roll välissuhetes on sätestatud mitmes hiljutises olulises ELi dokumendis. Siiski on rakendamisega tegelevate eri sidusrühmade vaheline koordineerimine ja puuduste kõrvaldamine nii ELi kui ka liikmesriikide jaoks kõigil tasanditel endiselt probleemiks. Seetõttu on vaja struktureerida kõigi asjaomaste osalejate koostööd ja tugevdada võrdseid huve, sealhulgas loovisikute ja kultuuritöötajate huve. Pidades silmas ELi välissuhete koosloomise põhimõtet, tuleb töömeetodeid kohandada järjepidevaks otsuste tegemiseks, sealhulgas piirkondlike ja temaatiliste prioriteetide määratlemiseks (nt partnerlused kandidaatriikidega) ning ELi juhtalgatuste ettevalmistamiseks (nt raamatumessid, maailmanäitused, messid ja festivalid jne).

Kavandatud tulemused:
  valdkondadevaheline ja kaasav metoodika, sealhulgas ettepanekud tulevaste tööstruktuuride ja -meetodite kohta, mis tagaksid tugevdatud, sidusa ja pikaajalise kultuurikoostöö protsessi rahvusvahelistes kultuurisuhetes, kaasates kõik asjaomased sidusrühmad

—   Kultuuripärandi säilitamine ning kohaliku kultuuri- ja loomesektori võimestamine Ukrainas

Töömeetodid: komisjoni juhitud eksperdirühmade või mõttekodade koosolekud ning vastastikuse õppimise tegevused ja koolitustegevused; kohtumised alaliste esindustega

Põhjendus: Venemaa sõda Ukraina vastu on hävitanud ja kahjustanud Ukraina kultuuripärandit ja kultuuriasutusi ning asetanud need märkimisväärsesse ohtu, et neid hävitatakse ja kahjustatakse veelgi, ning muutnud nad ebaseadusliku kaubanduse objektiks. Seetõttu tuleks toetada säilitamis- ja kaitsepüüdlusi. Ülesehitus- ja taastamisprotsessis tuleks tugevdada Ukraina suutlikkust ja eksperditeadmisi ning see peaks põhinema riiklikel, rahvusvahelistel ja Euroopa normidel, standardeid kehtestavatel tekstidel, põhimõtetel (näiteks algatus „Uus Euroopa Bauhaus“) ja saadud õppetundidel ning olema kooskõlas kultuuripärandit mõjutada võivate ELi rahastatavate sekkumiste Euroopa kvaliteedipõhimõtetega (4). Samuti vajavad toetust Ukraina kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejad ja spetsialistid, kuna neil on oma tegevuses jätkuvalt palju raskusi. Koosloomise vaimus peaks kultuurikoostöö Ukrainaga olema seega suunatud kultuuri- ja loomesektori vastupanuvõime tugevdamisele ning Ukraina võimele kaitsta elavat kultuuri- ja kunstimaastikku.

Kavandatud tulemused: võimalike ühismeetmete, koostoime ja parimate tavade hindamine Ukraina kultuuripärandi ja kultuuriasutuste säilitamiseks, kaitsmiseks ja ülesehitamiseks ning Ukraina kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejate toetamiseks

—   Kultuuri ja kultuuritöötajate roll demokraatia ja inimõiguste edendamisel ja kaitsmisel ebakindlates oludes

Töömeetodid:
  võimalikud ühiskoosolekud asjaomaste nõukogu töörühmadega; ühine kokkuvõttev konverents/seminar Euroopa Parlamendi, Euroopa Nõukogu, UNESCO ja kodanikuühiskonnaga

Põhjendus:
  Euroopa välisteenistuse 2021. aasta aruandes inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas juhitakse tähelepanu demokraatia tagasilanguse ja rahvusvaheliste inimõiguste laiaulatuslike rikkumiste ülemaailmsele kontekstile. See mõjutab ka kolmandate riikide kultuuri- ja loometöötajaid, kes tegelevad demokraatia, inimõiguste, kunstilise eneseväljenduse vabaduse jne kaitsmisega. Kuigi EL juba edendab kolmandates riikides kultuuriliste õiguste ja mitmekesisuse austamist, võiks uurida sihipärasemat ja süstemaatilisemat toetust, pidades silmas Euroopa Nõukogu, UNESCO ja Euroopa Parlamendi mõju selles valdkonnas.

Kavandatud tulemused: terviklik ülevaade kultuuriliste inimõiguste kaitsja olukorrast, vajadustest jne

---

(1)  Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi teadmus- ja innovatsioonikogukond (https://eit.europa.eu/eit-community/eit-culture-creativity)

(2)  Töömeetodeid käsitlevad üldsuunised on esitatud B lisas.

(3)  https://en.unesco.org/creativity/governance/status-artist.

(4)  https://www.icomos.org/en/about-icomos/committees/regional-activities-europe/58799-european-quality-principles-for-eu-funded-interventions-with-potential-impact-upon-cultural-heritage

---

A LISA

ELi kultuurivaldkonna töökava (2023–2026) soovituslik ajakava

| Prioriteet | Meede | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I poolaasta | II poolaasta | I poolaasta | II poolaasta | I poolaasta | II poolaasta | I poolaasta | II poolaasta |
| a) | Loovisikud ja kultuuritöötajad: kultuuri- ja loomesektori võimestamine |

Prioriteet

Meede

2023

2024

2025

2026

I poolaasta

II poolaasta

I poolaasta

II poolaasta

I poolaasta

II poolaasta

I poolaasta

II poolaasta

a)

Loovisikud ja kultuuritöötajad: kultuuri- ja loomesektori võimestamine

Loovisikute, kultuuri- ja loometöötajate staatus ja töötingimused

Platvorm (komisjon)

Temaatiline

seminar

Temaatiline

seminar

Temaatiline seminar

või

võim. konverents

Kunstiline vabadus

Eesistujariigi korraldatud konverents

Nõukogu järeldused

Kultuuri- ja loomesektori digiülemineku soodustamine

Eesistujariigi korraldatud konverents

Võim. nõukogu järeldused

Kultuuri- ja loomesektori rohepöörde soodustamine, pöörates erilist tähelepanu energiakriisile

Kokkuvõtte tegemine: energiakriis

Avatud koordinatsiooni meetod või seminarid

Kultuuri- ja loomemõõtme tugevdamine Euroopa videomängude sektoris

Ümarlauad ja/või mõttekoja koosolek

Nõukogu järeldused kultuuri- ja loomemajanduse taastumise, vastupanuvõime ja kestlikkuse kohta

Kokkuvõtte tegemine

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad kultuurivahetuse tugevdamist loovisikute ning kultuuri- ja loometöötajate liikuvuse ning mitmekeelsuse kaudu digiajastul

Ülevaade

| b) | Rahva hüvanguks viljeldav kultuur: kultuurielus osalemise ja kultuuri rolli suurendamine ühiskonnas |
| --- | --- |

b)

Rahva hüvanguks viljeldav kultuur: kultuurielus osalemise ja kultuuri rolli suurendamine ühiskonnas

Kultuur ja demokraatia edendamine: kultuurilise kodakondsuse suunas liikumine Euroopas

(Ettekanne: komisjoni 2022. aasta uuring – eelmine tööprogramm)

Vastastikune õppimine

Võim. konverents

Kultuur ja tervis

Võim. konverents

Võim. ametnike mitteametlik kohtumine

(Lühiajaline) avatud koordinatsiooni meetodi eksperdirühm

Sildade ehitamine: raamatukogude kui kultuuriteostele, oskustele ja Euroopa väärtustele juurdepääsu võimaldajate ja nende edastajate mitmetahulise rolli tugevdamine

Seminar

Avatud koordinatsiooni meetodi eksperdirühm

Seminar

Konverents

Laste ja noorte kaitsmine digiplatvormidel leiduva kahjuliku sisu eest

Seminar

Mitmekesise Euroopa sisu leitavus digikeskkonnas

Uuring

Võim. seminar

| c) | Planeedi hüvanguks viljeldav kultuur: kultuuri mõjuvõimu vallandamine |
| --- | --- |

c)

Planeedi hüvanguks viljeldav kultuur: kultuuri mõjuvõimu vallandamine

Kultuuristatistika – vastupanuvõime suurendamiseks kultuuris ja selle kaudu

Seminarid / vastastikune õppimine ja arutelud Eurostatiga ja ELi liikmesriikide statistikaametitega

Kultuurivaldkonna juhtimine

Mõttekoja koosolek

Võim. nõukogu järeldused

Kliimamuutustega võitlemine kultuuri, sealhulgas kunsti ja kultuuripärandi kaudu

Võim. seminar

Võim. seminar

Seminar

Võim. nõukogu järeldused

Selleteemaliste ELi rahastatavate teadusuuringute edendamine

Kvaliteetne elukeskkond kõigile

Euroopa arhitektuuripoliitika juhtide koosolekud

Algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ edendamine

Võim. konverents

Pärandi kaitsmine loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste eest

Vastastikune õppimine

Võim. konverents

Kultuuripärandi spetsialistide ja kultuuriväärtuste eest vastutavate pädevate asutuste teabevahetus kultuuriväärtustega kauplemise vastase võitluse kohta

Seminar / vastastikune õppimine

Seminar / vastastikune õppimine

Seminar / vastastikune õppimine

| d) | Koosloomepartnerluste hüvanguks viljeldav kultuur: ELi välissuhete kultuurimõõtme tugevdamine |
| --- | --- |

d)

Koosloomepartnerluste hüvanguks viljeldav kultuur: ELi välissuhete kultuurimõõtme tugevdamine

ELi strateegilise lähenemisviisi ja raamistiku juhtimine rahvusvaheliste kultuurisuhete valdkonnas

Kõrgete ametnike kogud

Lühiajaline avatud koordinatsiooni meetod

Kultuuripärandi säilitamine ning kohaliku kultuuri- ja loomesektori võimestamine Ukrainas

Komisjoni juhitavate eksperdirühmade või mõttekodade koosolekud

Vastastikune õppimine / koolitused

Kohtumised alaliste esindustega

Kultuuri ja kultuuritöötajate roll demokraatia ja inimõiguste edendamisel ja kaitsmisel ebakindlates oludes

Ühine kokkuvõtte tegemise konverents/seminar (parlamendi, nõukogu, UNESCO ja kodanikuühiskonna esindajatega)

Ühiskoosolek nõukogu asjaomase töörühmaga

---

B LISA

Suunised kõigi töömeetodite kohta

Üldsuunised

| — | Töökava täitmiseks kasutatavad töömeetodid on paindlikud ja ei piirdu III peatüki punktis 7 loetletud meetoditega. |
| --- | --- |

—

Töökava täitmiseks kasutatavad töömeetodid on paindlikud ja ei piirdu III peatüki punktis 7 loetletud meetoditega.

| — | Komisjon pakub kõnealuse töökava täitmiseks välja pakutud töömeetoditega seoses vajaduse korral eksperditeadmisi (sealhulgas uuringuid ja muul kujul ekspertidelt saadud teavet) ja logistilist tuge. |
| --- | --- |

—

Komisjon pakub kõnealuse töökava täitmiseks välja pakutud töömeetoditega seoses vajaduse korral eksperditeadmisi (sealhulgas uuringuid ja muul kujul ekspertidelt saadud teavet) ja logistilist tuge.

| — | Osalemine on vabatahtlik ja põhineb asjakohastel juhtudel liikmesriigi esitatud isikute nimekirjal. Komisjoni eksperdirühmade ja ümarlaudade suhtes kohaldatakse erireegleid (vt allpool). |
| --- | --- |

—

Osalemine on vabatahtlik ja põhineb asjakohastel juhtudel liikmesriigi esitatud isikute nimekirjal. Komisjoni eksperdirühmade ja ümarlaudade suhtes kohaldatakse erireegleid (vt allpool).

| — | Kui see on asjakohane ja teostatav ning selleks on esitatud taotlus, teeb komisjon valitud töömeetodite tarvis saadavaks virtuaalse ruumi (suhtluseks ja dokumentide jagamiseks), et eksperdid saaksid sidet pidada ja asjaomaste küsimuste üle arutleda. Selline virtuaalne ruum on avatud kõigi liikmesriikide ja asjakohastel juhtudel ka teiste osalevate riikide nimetatud isikutele. |
| --- | --- |

—

Kui see on asjakohane ja teostatav ning selleks on esitatud taotlus, teeb komisjon valitud töömeetodite tarvis saadavaks virtuaalse ruumi (suhtluseks ja dokumentide jagamiseks), et eksperdid saaksid sidet pidada ja asjaomaste küsimuste üle arutleda. Selline virtuaalne ruum on avatud kõigi liikmesriikide ja asjakohastel juhtudel ka teiste osalevate riikide nimetatud isikutele.

| — | Taotluse korral teavitatakse kultuurikomiteed töökava meetmete rakendamisel tehtud edusammudest. |
| --- | --- |

—

Taotluse korral teavitatakse kultuurikomiteed töökava meetmete rakendamisel tehtud edusammudest.

| — | Iga töökavaga seotud töömeetodi iga lõpptulemuse kohta esitatakse vajaduse järgi Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil levitamise ja teabe jagamise kava. |
| --- | --- |

—

Iga töökavaga seotud töömeetodi iga lõpptulemuse kohta esitatakse vajaduse järgi Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil levitamise ja teabe jagamise kava.

| — | Kultuurikomitee ja vajaduse korral muud asjaomased ettevalmistavad organid arutavad igast töömeetodist tulenevaid soovitusi ning vajaduse korral esitatakse need nõukogule. |
| --- | --- |

—

Kultuurikomitee ja vajaduse korral muud asjaomased ettevalmistavad organid arutavad igast töömeetodist tulenevaid soovitusi ning vajaduse korral esitatakse need nõukogule.

| — | Iga töömeetodi kohta avaldatakse lõpparuanne ja vajaduse korral tõlgib komisjon kõikidesse ELi ametlikesse keeltesse kuni nelja lehekülje pikkuse kokkuvõtte. |
| --- | --- |

—

Iga töömeetodi kohta avaldatakse lõpparuanne ja vajaduse korral tõlgib komisjon kõikidesse ELi ametlikesse keeltesse kuni nelja lehekülje pikkuse kokkuvõtte.

Avatud koordinatsiooni meetod

| — | Avatud koordinatsiooni meetod pakub raamistikku liikmesriikidevaheliseks koostööks, teabe vahetamiseks ja heade tavade jagamiseks teatavates ühist huvi pakkuvates küsimustes ning see võimaldab välja töötada mittesiduvaid soovitusi. |
| --- | --- |

—

Avatud koordinatsiooni meetod pakub raamistikku liikmesriikidevaheliseks koostööks, teabe vahetamiseks ja heade tavade jagamiseks teatavates ühist huvi pakkuvates küsimustes ning see võimaldab välja töötada mittesiduvaid soovitusi.

| — | Avatud koordinatsiooni meetodi volitused viimistletakse kultuurikomitees – vajaduse korral audiovisuaalküsimuste ja meedia töörühma kaasabil – komisjoni esitatud volituste kavandi alusel. |
| --- | --- |

—

Avatud koordinatsiooni meetodi volitused viimistletakse kultuurikomitees – vajaduse korral audiovisuaalküsimuste ja meedia töörühma kaasabil – komisjoni esitatud volituste kavandi alusel.

| — | Volitustes võidakse teha ettepanek kutsuda avatud koordinatsiooni meetodi eksperdirühma kolmandaid isikuid, sealhulgas kolmandaid riike (1). |
| --- | --- |

—

Volitustes võidakse teha ettepanek kutsuda avatud koordinatsiooni meetodi eksperdirühma kolmandaid isikuid, sealhulgas kolmandaid riike (1).

| — | Iga avatud koordinatsiooni meetodi eksperdirühm nimetab eksperdirühma esimesel koosolekul rühma esimehe ja kaasesimehed. |
| --- | --- |

—

Iga avatud koordinatsiooni meetodi eksperdirühm nimetab eksperdirühma esimesel koosolekul rühma esimehe ja kaasesimehed.

| — | Olenevalt teemast ja asjakohastel juhtudel võib avatud koordinatsiooni meetodi töörühma julgustada moodustama väiksemaid teemarühmi ja kasutama osalusmeetodeid. |
| --- | --- |

—

Olenevalt teemast ja asjakohastel juhtudel võib avatud koordinatsiooni meetodi töörühma julgustada moodustama väiksemaid teemarühmi ja kasutama osalusmeetodeid.

Vastastikune õppimine

| — | Vastastikune õppimine peaks võimaldama asjaomastel poliitikakujundajatel, praktikutel ja/või asjaomastel sidusrühmadel vahetada ideid ja teadmisi tavade, vahendite ja töömeetodite kohta riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil. See peaks toimuma praktilises kontekstis, kasutades suuresti vahetut lähenemisviisi. |
| --- | --- |

—

Vastastikune õppimine peaks võimaldama asjaomastel poliitikakujundajatel, praktikutel ja/või asjaomastel sidusrühmadel vahetada ideid ja teadmisi tavade, vahendite ja töömeetodite kohta riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil. See peaks toimuma praktilises kontekstis, kasutades suuresti vahetut lähenemisviisi.

| — | Üksikud liikmesriigid või rühm liikmesriike võivad võtta initsiatiivi ning jagada või paluda selle töömeetodi kohta eksperditeadmisi. |
| --- | --- |

—

Üksikud liikmesriigid või rühm liikmesriike võivad võtta initsiatiivi ning jagada või paluda selle töömeetodi kohta eksperditeadmisi.

| — | Komisjon võib korraldada vastastikuse õppimise üritusi ka riiklikele, piirkondlikele või kohalikele praktikutele. |
| --- | --- |

—

Komisjon võib korraldada vastastikuse õppimise üritusi ka riiklikele, piirkondlikele või kohalikele praktikutele.

Mõttekoja koosolekud

| — | Mõttekoja koosolekud peaksid võimaldama arutada uusi, aktuaalseid või uuendustega seotud teemasid ning korraldada ajurünnakuid kavade või strateegiate tarvis. Arutelud peaksid olema avatud ja igakülgselt mitteametlikud. |
| --- | --- |

—

Mõttekoja koosolekud peaksid võimaldama arutada uusi, aktuaalseid või uuendustega seotud teemasid ning korraldada ajurünnakuid kavade või strateegiate tarvis. Arutelud peaksid olema avatud ja igakülgselt mitteametlikud.

| — | Üksikud liikmesriigid või rühm liikmesriike koostöös asjaomaste sidusrühmadega võivad võtta initsiatiivi ning jagada selle töömeetodi kohta eksperditeadmisi ja pakkuda logistilist tuge. |
| --- | --- |

—

Üksikud liikmesriigid või rühm liikmesriike koostöös asjaomaste sidusrühmadega võivad võtta initsiatiivi ning jagada selle töömeetodi kohta eksperditeadmisi ja pakkuda logistilist tuge.

| — | Meetod võib algatava organi äranägemise järgi hõlmata ühtainust koosolekut või rida koosolekuid. |
| --- | --- |

—

Meetod võib algatava organi äranägemise järgi hõlmata ühtainust koosolekut või rida koosolekuid.

Kokkuvõtete tegemine

| — | Kokkuvõtete tegemise eesmärk on vaadata läbi ja hinnata seda, mis on toimunud ja saavutatud seoses kultuurikomitees kokku lepitud teemaga. Lisaks pakub see kõigile arutelus osalejatele võimalust mõtete vahetamiseks. |
| --- | --- |

—

Kokkuvõtete tegemise eesmärk on vaadata läbi ja hinnata seda, mis on toimunud ja saavutatud seoses kultuurikomitees kokku lepitud teemaga. Lisaks pakub see kõigile arutelus osalejatele võimalust mõtete vahetamiseks.

| — | Kokkuvõtte tegemine võib toimuda mis tahes asjakohases vormis, nt veebipõhine ekspertide koosolek, küsimustik, konverents jne. |
| --- | --- |

—

Kokkuvõtte tegemine võib toimuda mis tahes asjakohases vormis, nt veebipõhine ekspertide koosolek, küsimustik, konverents jne.

Komisjoni juhitavad eksperdirühmad ja ümarlauad

| — | Komisjoni juhitavad eksperdirühmad on komisjoni loodud nõuandvad organid, mis annavad nõu seadusandlike aktide ja poliitiliste algatuste ettevalmistamisel (2). Osalevad eksperdid valitakse komisjoni sise-eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

—

Komisjoni juhitavad eksperdirühmad on komisjoni loodud nõuandvad organid, mis annavad nõu seadusandlike aktide ja poliitiliste algatuste ettevalmistamisel (2). Osalevad eksperdid valitakse komisjoni sise-eeskirjade kohaselt.

| — | Komisjon võib korraldada ka valitud osalejatega ümarlaudu ELi kultuurivaldkonna töökavas kokku lepitud teema käsitlemiseks. |
| --- | --- |

—

Komisjon võib korraldada ka valitud osalejatega ümarlaudu ELi kultuurivaldkonna töökavas kokku lepitud teema käsitlemiseks.

---

(1)  Kõnealuses töökavas mõeldakse kolmandate riikide all programmi „Loov Euroopa“ (määrus (EL) 2021/818 – ELT L 189, 28.5.2021, lk 34) artiklites 9 ja 10 osutatud riike.

(2)  Komisjoni eksperdirühmade register. https://ec.europa.eu/transparency/expert-groups-register/screen/home

---

II LISA

Peamised poliitikadokumendid

| — | ELi uus strateegiline tegevuskava 2019–2024 (vastu võetud 20. juunil 2019) |
| --- | --- |

—

ELi uus strateegiline tegevuskava 2019–2024 (vastu võetud 20. juunil 2019)

| — | Komisjoni 22. mai 2018. aasta teatis „Euroopa kultuurivaldkonna uus tegevuskava“ (COM/2018/267 final) |
| --- | --- |

—

Komisjoni 22. mai 2018. aasta teatis „Euroopa kultuurivaldkonna uus tegevuskava“ (COM/2018/267 final)

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa meedia digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks“ (COM/2020/784 final) |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa meedia digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks“ (COM/2020/784 final)

| — | Konfliktide ja kriiside puhul kultuuripärandi suhtes kohaldatav kontseptsioon. Rahu ja julgeoleku komponent Euroopa Liidu välistegevuses (aprill 2021) |
| --- | --- |

—

Konfliktide ja kriiside puhul kultuuripärandi suhtes kohaldatav kontseptsioon. Rahu ja julgeoleku komponent Euroopa Liidu välistegevuses (aprill 2021)

| — | Euroopa tuleviku konverents, aruanne konverentsi lõpptulemuste kohta (mai 2022) |
| --- | --- |

—

Euroopa tuleviku konverents, aruanne konverentsi lõpptulemuste kohta (mai 2022)

| — | Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu konsolideeritud versioon, eelkõige ELi toimimise lepingu artiklid 8, 10 ja 167 (ELT C 202, 7.6.2016, lk 47) |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu konsolideeritud versioon, eelkõige ELi toimimise lepingu artiklid 8, 10 ja 167 (ELT C 202, 7.6.2016, lk 47)

| — | Konventsioon, mis käsitleb kultuuriväärtustega seotud õiguserikkumisi (2017) |
| --- | --- |

—

Konventsioon, mis käsitleb kultuuriväärtustega seotud õiguserikkumisi (2017)

| — | Nõukogu järeldused teemal „Euroopa meedia digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks“ (ELT C 210, 3.6.2021, lk 1) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused teemal „Euroopa meedia digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks“ (ELT C 210, 3.6.2021, lk 1)

| — | Nõukogu järeldused, milles käsitletakse ELi strateegilist lähenemisviisi ja tegevusraamistikku rahvusvaheliste kultuurisuhete valdkonnas (ELT C 192, 7.6.2019, lk 6) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse ELi strateegilist lähenemisviisi ja tegevusraamistikku rahvusvaheliste kultuurisuhete valdkonnas (ELT C 192, 7.6.2019, lk 6)

| — | Nõukogu järeldused Euroopa kultuuri- ja loomemajanduse ökosüsteemi strateegia väljatöötamise kohta (ELT C 160, 13.4.2022, lk 13) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused Euroopa kultuuri- ja loomemajanduse ökosüsteemi strateegia väljatöötamise kohta (ELT C 160, 13.4.2022, lk 13)

| — | Nõukogu järeldused kultuurivaldkonna juhtimise kohta (ELT C 393, 19.12.2012, lk 8) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused kultuurivaldkonna juhtimise kohta (ELT C 393, 19.12.2012, lk 8)

| — | Nõukogu järeldused kultuuri, kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna kui algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ põhielementide kohta (ELT C 501I, 13.12.2021, lk 13) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused kultuuri, kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna kui algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ põhielementide kohta (ELT C 501I, 13.12.2021, lk 13)

| — | Nõukogu järeldused konfliktide ja kriiside puhul kultuuripärandi suhtes kohaldatava ELi lähenemisviisi kohta (dok 9837/21) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused konfliktide ja kriiside puhul kultuuripärandi suhtes kohaldatava ELi lähenemisviisi kohta (dok 9837/21)

| — | Nõukogu järeldused, mis käsitlevad kultuurivahetuse tugevdamist loovisikute ning kultuuri- ja loometöötajate liikuvuse ning mitmekeelsuse kaudu digiajastul (ELT C 160, 13.4.2022, lk 20) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad kultuurivahetuse tugevdamist loovisikute ning kultuuri- ja loometöötajate liikuvuse ning mitmekeelsuse kaudu digiajastul (ELT C 160, 13.4.2022, lk 20)

| — | Nõukogu järeldused riskijuhtimise kohta kultuuripärandi valdkonnas (ELT C 186, 5.6.2020, lk 1) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused riskijuhtimise kohta kultuuripärandi valdkonnas (ELT C 186, 5.6.2020, lk 1)

| — | Nõukogu järeldused kultuuri- ja loomemajanduse taastumise, vastupanuvõime ja kestlikkuse kohta (ELT C 209, 2.6.2021, lk 3) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused kultuuri- ja loomemajanduse taastumise, vastupanuvõime ja kestlikkuse kohta (ELT C 209, 2.6.2021, lk 3)

| — | Nõukogu järeldused kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) kohta (ELT C 460, 21.12.2018, lk 12) ning komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) kohta (COM(2022) 317 final) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) kohta (ELT C 460, 21.12.2018, lk 12) ning komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) kohta (COM(2022) 317 final)

| — | Nõukogu järeldused noorte loomepõlvkondade kohta (ELT C 189, 5.6.2019, lk 34) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused noorte loomepõlvkondade kohta (ELT C 189, 5.6.2019, lk 34)

| — | Davosi deklaratsioon „Kvaliteetse ehituskultuuri arendamine Euroopas“, 20.–22. jaanuar 2018 |
| --- | --- |

—

Davosi deklaratsioon „Kvaliteetse ehituskultuuri arendamine Euroopas“, 20.–22. jaanuar 2018

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/864 Euroopa kultuuripärandiaasta (2018) kohta (ELT L 131, 20.5.2017 lk 1) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/864 Euroopa kultuuripärandiaasta (2018) kohta (ELT L 131, 20.5.2017 lk 1)

| — | Kultuuri- ja meediavaldkonna eest vastutavate Euroopa ministrite deklaratsioon 7. ja 8. märtsil 2022 Angersis toimunud kohtumisel |
| --- | --- |

—

Kultuuri- ja meediavaldkonna eest vastutavate Euroopa ministrite deklaratsioon 7. ja 8. märtsil 2022 Angersis toimunud kohtumisel

| — | ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2020–2024)(JOIN/2020/5 final) |
| --- | --- |

—

ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2020–2024)(JOIN/2020/5 final)

| — | Roheline raamat Euroopa kultuuripärandi kohta („Putting Europe’s shared heritage at the heart of the European Green Deal“; märts 2021) |
| --- | --- |

—

Roheline raamat Euroopa kultuuripärandi kohta („Putting Europe’s shared heritage at the heart of the European Green Deal“; märts 2021)

| — | Euroopa Parlamendi 17. septembri 2020. aasta resolutsioon Euroopa kultuurielu taastumise kohta (2020/2708(RSP)) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. septembri 2020. aasta resolutsioon Euroopa kultuurielu taastumise kohta (2020/2708(RSP))

| — | Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon kunstnike olukorra ja ELi kultuurielu taastumise kohta (2020/2261(INI)) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon kunstnike olukorra ja ELi kultuurielu taastumise kohta (2020/2261(INI))

| — | Raamkonventsioon, mis käsitleb kultuuripärandi väärtust ühiskonnas (Faro konventsioon, 2005) |
| --- | --- |

—

Raamkonventsioon, mis käsitleb kultuuripärandi väärtust ühiskonnas (Faro konventsioon, 2005)

| — | G20 juhtide Rooma deklaratsioon |
| --- | --- |

—

G20 juhtide Rooma deklaratsioon

| — | Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ (JOIN/2016/029 final) |
| --- | --- |

—

Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ (JOIN/2016/029 final)

| — | Ministrite deklaratsioon kultuuri kohta COVID-19 kriisi ajal (aprill 2020) |
| --- | --- |

—

Ministrite deklaratsioon kultuuri kohta COVID-19 kriisi ajal (aprill 2020)

| — | Porto Santo harta (2021) |
| --- | --- |

—

Porto Santo harta (2021)

| — | Soovitus CM/Rec (2017) liikmesriikidele 21. sajandi jaoks mõeldud Euroopa kultuuripärandi strateegia kohta (2017) |
| --- | --- |

—

Soovitus CM/Rec (2017) liikmesriikidele 21. sajandi jaoks mõeldud Euroopa kultuuripärandi strateegia kohta (2017)

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/818, 20. mai 2021, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2021–2027) (ELT L 189, 28.5.2021 lk 34) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/818, 20. mai 2021, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2021–2027) (ELT L 189, 28.5.2021 lk 34)

| — | Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon kestliku arengu kultuurimõõtme kohta (ELT C 410, 6.12.2019, lk 1) |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon kestliku arengu kultuurimõõtme kohta (ELT C 410, 6.12.2019, lk 1)

| — | Rooma harta (2020) |
| --- | --- |

—

Rooma harta (2020)

| — | ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“ (A/RES/70/1) |
| --- | --- |

—

ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“ (A/RES/70/1)

| — | 2005. aasta UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioon |
| --- | --- |

—

2005. aasta UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioon

| — | UNESCO konventsioon kultuuriväärtuste kaitse kohta relvakonflikti korral koos konventsiooni täitmise sätetega (Haag, 14. mai 1954) |
| --- | --- |

—

UNESCO konventsioon kultuuriväärtuste kaitse kohta relvakonflikti korral koos konventsiooni täitmise sätetega (Haag, 14. mai 1954)

| — | UNESCO Mondiaculti kultuurideklaratsioon (México, 30. september 2022) |
| --- | --- |

—

UNESCO Mondiaculti kultuurideklaratsioon (México, 30. september 2022)

| — | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2347 (UNESCO digitaalne raamatukogu, 2017, CL/4210) |
| --- | --- |

—

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2347 (UNESCO digitaalne raamatukogu, 2017, CL/4210)

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 7.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/19

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10895 – ATHORA / AXA CUSTOMER SOLUTIONS)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 466/02)

28. oktoobril 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10895 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10895 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 7.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/20

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10942 – PHO P / STORA ENSO MAXAU)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 466/03)

29. novembril 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10942 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10942 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 7.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/21

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus seoses määrusega (EL) 2022/2379 selle kohta, kui oluline on luua kõigis liikmesriikides riigi pädevate asutuste peetav register põllumajanduses taimekaitsevahendite kasutamise kohta

(2022/C 466/04)

Euroopa rohelise kokkuleppe osana rõhutatakse strateegias „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegias vajadust minna üle kestlikule toidusüsteemile, vähendades selleks eelkõige pestitsiidide kasutamist ja nendega seotud riske 2030. aastaks 50 % ning suurendades mahepõllumajanduse osakaalu ja elurikkaid maastikuelemente põllumajandusmaal.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2379 (1) (PSVS) alusel saab põllumajanduslikus tegevuses professionaalsete kasutajate poolt taimekaitsevahendite kasutamise kohta (mis hõlmab 95 % iga liikmesriigi kasutusest) täielikke andmeid koguda vaid siis, kui liidu õiguse alusel on kohaldatav õiguslik nõue, mille kohaselt peavad taimekaitsevahendite professionaalsed kasutajad edastama oma andmeid riigi pädevatele asutustele elektroonilisel kujul.

Euroopa Parlament ja nõukogu tunnistavad sellise nõude liidu õigusaktides sätestamise tähtsust ja kohustuvad tegema selle nimel koostööd.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. novembri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2379, mis käsitleb põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat ning millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 617/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 1165/2008, (EÜ) nr 543/2009 ja (EÜ) nr 1185/2009 ning nõukogu direktiiv 96/16/EÜ (ELT L 315 7.12.2022, lk 1).

---

Euroopa Komisjon

| 7.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/22

---

Euro vahetuskurss (1)

6. detsember 2022

(2022/C 466/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0516 |
| JPY | Jaapani jeen | 143,33 |
| DKK | Taani kroon | 7,4380 |
| GBP | Inglise nael | 0,86170 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,8890 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9872 |
| ISK | Islandi kroon | 148,90 |
| NOK | Norra kroon | 10,4408 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,316 |
| HUF | Ungari forint | 415,08 |
| PLN | Poola zlott | 4,6975 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9130 |
| TRY | Türgi liir | 19,6010 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5625 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4326 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,1813 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6583 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4263 |
| KRW | Korea vonn | 1 386,39 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,2068 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3494 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5563 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 441,49 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6223 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,782 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,827 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,5113 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,6884 |
| INR | India ruupia | 86,6485 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0516

JPY

Jaapani jeen

143,33

DKK

Taani kroon

7,4380

GBP

Inglise nael

0,86170

SEK

Rootsi kroon

10,8890

CHF

Šveitsi frank

0,9872

ISK

Islandi kroon

148,90

NOK

Norra kroon

10,4408

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,316

HUF

Ungari forint

415,08

PLN

Poola zlott

4,6975

RON

Rumeenia leu

4,9130

TRY

Türgi liir

19,6010

AUD

Austraalia dollar

1,5625

CAD

Kanada dollar

1,4326

HKD

Hongkongi dollar

8,1813

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6583

SGD

Singapuri dollar

1,4263

KRW

Korea vonn

1 386,39

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,2068

CNY

Hiina jüaan

7,3494

HRK

Horvaatia kuna

7,5563

IDR

Indoneesia ruupia

16 441,49

MYR

Malaisia ringit

4,6223

PHP

Filipiini peeso

58,782

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,827

BRL

Brasiilia reaal

5,5113

MXN

Mehhiko peeso

20,6884

INR

India ruupia

86,6485

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 7.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/23

---

Komisjoni avaldus seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2022/2379 käimasoleva töö kohta, mille eesmärk on tagada selliste andmete kättesaadavus elektroonilisel kujul, mida taimekaitsevahendite professionaalsed kasutajad säilitavad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 67 lõikele 1

(2022/C 466/06)

Euroopa rohelises kokkuleppes ja strateegias „Talust taldrikule“ on sätestatud, et keemiliste pestitsiidide kasutamise ja nendega seotud riskide vähendamine on liidu peamine eesmärk. Tõhusa ja mõjusa poliitika tagamiseks on äärmiselt oluline esitada usaldusväärsed ja terviklikud andmed pestitsiidide kasutamise kohta põllumajandusettevõtetes. Käimasolev töö, mille eesmärk on tagada taimekaitsevahendite professionaalsete kasutajate säilitatavate andmete elektrooniline kättesaadavus, on oluline tegur, mis võimaldab rakendada pestitsiididega seotud aruandluskohustusi, mis on osa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2022/2379 (1) (SAIO).

Seepärast on komisjon koostanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (2) artikli 67 lõike 4 alusel komisjoni rakendusmääruse eelnõu seoses taimekaitsevahendite kasutamist käsitlevate selliste andmete sisu ja vormiga, mida professionaalsed kasutajad peavad säilitama määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 67 lõike 1 kohaselt.

Kui kõnealune rakendusmäärus vastu võetakse, nagu praegu ette nähtud, reguleeriks see üksikasjalikult määrusega (EÜ) nr 1107/2009 nõutavat andmete säilitamist, sealhulgas määrates kindlaks andmed, mida professionaalsed kasutajad peavad salvestama, ning tagades, et need andmed on elektroonilisel kujul kättesaadavad hiljemalt alates 1. jaanuarist 2025.

Kõnealuse rakendusmääruse eelnõu arutatakse praegu alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee päevakorrapunktis „Fütofarmatseutilised tooted – õigusaktid“. Lähikuudel kavatseb komisjon küsida komitee arvamust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (3) artiklile 5.

Komisjon kavatseb selle rakendusmääruse vastu võtta enne 2022. aasta lõppu.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. novembri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2379, mis käsitleb põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat ning millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 617/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 1165/2008, (EÜ) nr 543/2009 ja (EÜ) nr 1185/2009 ning nõukogu direktiiv 96/16/EÜ (ELT L 315, 7.12.2022, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

---

| 7.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/24

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 391/2009 (laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta) alusel tunnustatud organisatsioonide nimekiri

(2022/C 466/07)

| — | American Bureau of Shipping (ABS) |
| --- | --- |

—

American Bureau of Shipping (ABS)

| — | Bureau Veritas SA (BV) |
| --- | --- |

—

Bureau Veritas SA (BV)

| — | China Classification Society (CCS) |
| --- | --- |

—

China Classification Society (CCS)

| — | Croatian Register of Shipping (CRS) |
| --- | --- |

—

Croatian Register of Shipping (CRS)

| — | DNV AS (DNV) |
| --- | --- |

—

DNV AS (DNV)

| — | Indian Register of Shipping (IRS) |
| --- | --- |

—

Indian Register of Shipping (IRS)

| — | Korean Register (KR) |
| --- | --- |

—

Korean Register (KR)

| — | Lloyd's Register Group LTD (LR) |
| --- | --- |

—

Lloyd's Register Group LTD (LR)

| — | Nippon Kaiji Kyokai General Incorporated Foundation (ClassNK) |
| --- | --- |

—

Nippon Kaiji Kyokai General Incorporated Foundation (ClassNK)

| — | Polish Register of Shipping (PRS) |
| --- | --- |

—

Polish Register of Shipping (PRS)

| — | RINA Services S.p.A. (RINA) |
| --- | --- |

—

RINA Services S.p.A. (RINA)

---

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 7.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/25

---

Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 389/2012 sellise teabe vahetamise osas, mida hoitakse elektroonilistes registrites ettevõtjate kohta, kes saadavad või võtavad vastu liikmesriikide vahel kaubanduslikel eesmärkidel liikuvat aktsiisikaupa

(2022/C 466/08)

(Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et ettepaneku eelnõuga tehakse nõukogu määrusesse (EL) nr 389/2012 (1) järgmised muudatused:

| — | uue artikli 19 lõike 4 kohaselt vahetatakse riiklikes registrites sisalduvat teavet kõigi nõukogu direktiivi (EL) 2020/262 (2) IV peatükis ja V peatüki 2. jaos osutatud aktsiisikauba liikumisega tegelevate ettevõtjate kohta automaatselt keskregistri kaudu; |
| --- | --- |

—

uue artikli 19 lõike 4 kohaselt vahetatakse riiklikes registrites sisalduvat teavet kõigi nõukogu direktiivi (EL) 2020/262 (2) IV peatükis ja V peatüki 2. jaos osutatud aktsiisikauba liikumisega tegelevate ettevõtjate kohta automaatselt keskregistri kaudu;

| — | uue artikli 20 lõike 1 kohaselt peab komisjon tagama, et kõik aktsiisikauba liikumisega seotud isikud saavad elektroonilise kinnituse keskregistris hoitavate aktsiisinumbrite kehtivuse kohta. |
| --- | --- |

—

uue artikli 20 lõike 1 kohaselt peab komisjon tagama, et kõik aktsiisikauba liikumisega seotud isikud saavad elektroonilise kinnituse keskregistris hoitavate aktsiisinumbrite kehtivuse kohta.

Euroopa Andmekaitseinspektor leiab, et need muudatused ei tekita olulisi andmekaitseprobleeme, eelkõige seetõttu, et aktsiisi valdkonnas tehtava halduskoostöö raames esitatav teave ei muutu kavandatud muudatuste tõttu.

Euroopa Andmekaitseinspektor märgib samuti, et kavandatud muudatused ei mõjuta nõukogu määruse (EL) nr 389/2012 kontekstis isikuandmete töötlemiseks juba kehtestatud vahendeid.

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | 24. oktoobril 2022 võttis Euroopa Komisjon vastu ettepaneku nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 389/2012 sellise teabe vahetamise osas, mida hoitakse elektroonilistes registrites ettevõtjate kohta, kes saadavad või võtavad vastu liikmesriikide vahel kaubanduslikel eesmärkidel liikuvat aktsiisikaupa (edaspidi „ettepanek“). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ettepaneku seletuskirja kohaselt on ettepaneku eesmärk kehtestada liikmesriikide kohustused seoses direktiivi (EL) 020/262 V peatüki 2. jao alusel kaupa vedavate ettevõtjate andmete vahetamisega, mida hoitakse keskregistriga riiklikes registrites, et võimaldada täielikku teabevahetust ning vähendada ettevõtjate halduskoormust ja pettuse riski ning parandada halduskoostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel.
  Nende eesmärkide saavutamiseks püütakse ettepanekuga ühtlustada aktsiisi peatamise korra alusel kaupa vedavate ettevõtjate andmete vahetamine nende ettevõtjate andmete vahetamisega, kes veavad kaupa aktsiisi tasumise korra alusel. Seletuskirja kohaselt aitab see ühtlustamine digiteerida ühe liikmesriigi territooriumil tarbimisse lubatud ja teise liikmesriigi territooriumile kaubanduslikel eesmärkidel tarnitava aktsiisikauba liikumise järelevalvet ja parandada võitlust maksupettuste vastu. |
| --- | --- |

2.

Nende eesmärkide saavutamiseks püütakse ettepanekuga ühtlustada aktsiisi peatamise korra alusel kaupa vedavate ettevõtjate andmete vahetamine nende ettevõtjate andmete vahetamisega, kes veavad kaupa aktsiisi tasumise korra alusel. Seletuskirja kohaselt aitab see ühtlustamine digiteerida ühe liikmesriigi territooriumil tarbimisse lubatud ja teise liikmesriigi territooriumile kaubanduslikel eesmärkidel tarnitava aktsiisikauba liikumise järelevalvet ja parandada võitlust maksupettuste vastu.

| 3. | Nõukogu direktiivi (EL) 2020/262 artikli 36 kohaselt hakatakse alates 13. veebruarist 2023 jälgima kõiki ühes liikmesriigis tarbimisse lubatud ja teise liikmesriiki kaubanduslikel eesmärkidel tarnimiseks veetavate aktsiisikaupade ELi-siseseid liikumisi (nn „liikumine aktsiisi tasumise korra alusel“) arvutipõhise süsteemi, st aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteemi (EMCS) kaudu. Kuni 13. veebruarini 2023 hõlmab EMCS ainult aktsiisikauba ELi-sisest liikumist aktsiisi peatamise korra alusel.
  Arvutipõhise süsteemi laiendamine aktsiisi tasumise korra alusel liikumisele nõukogu direktiiviga (EL) 2020/262 nõuab ka määruse (EL) nr 389/2012 kohaldamisala laiendamist. |
| --- | --- |

3.

Arvutipõhise süsteemi laiendamine aktsiisi tasumise korra alusel liikumisele nõukogu direktiiviga (EL) 2020/262 nõuab ka määruse (EL) nr 389/2012 kohaldamisala laiendamist.

| 4. | Käesolev Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus esitatakse vastusena konsulteerimisele Euroopa Komisjoniga 26. oktoober 2022, vastavalt ELi isikuandmete kaitse määruse (3) artikli 42 lõikele 1. Euroopa Andmekaitseinspektor väljendab heameelt, et ettepaneku põhjenduses 51 on viidatud nimetatud konsulteerimisele. Seoses sellega märgib Euroopa Andmekaitseinspektor samuti positiivselt, et temaga konsulteeriti mitteametlikult vastavalt ELi isikuandmete kaitse määruse põhjendusele 60. |
| --- | --- |

4.

4.   JÄRELDUSED

| 11. | Eelnevast lähtudes puuduvad Euroopa Andmekaitseinspektoril soovitused. |
| --- | --- |

11.

Brüssel, 9. november 2022

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Nõukogu määrus (EL) nr 389/2012, 2. mai 2012, halduskoostöö kohta aktsiisimaksude valdkonnas ja määruse (EÜ) nr 2073/2004 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 121, 8.5.2012, lk 1).

1

(2)  Nõukogu direktiiv (EL) 2020/262, 19. detsember 2019, millega kehtestatakse aktsiisimaksu üldine kord (ELT L 58, 27.2.2020, lk 4).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1725, 23. oktoober 2018, füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning selliste isikute vaba liikumise kohta andmed, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

3

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 7.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/27

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2022/C 466/09)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 19.11.2022 |
| --- | --- |
| Kestus | 19.11.2022–31.12.2022 |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru või kalavarude rühm | RJU/9-C. |
| Liik | Laineline rai (Raja undulata) |
| Püügipiirkond | 9. püügipiirkonna liidu veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | -- |
| Viitenumber | 12/TQ109 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

19.11.2022

Kestus

19.11.2022–31.12.2022

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru või kalavarude rühm

RJU/9-C.

Liik

Laineline rai (Raja undulata)

Püügipiirkond

9. püügipiirkonna liidu veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

--

Viitenumber

12/TQ109

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 7.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/28

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10837 – ASTARA WESTERN EUROPE / MITSUBISHI CORPORATION / ISUZU MOTORS LIMITED / ISUZU SALES DEUTSCHLAND)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 466/10)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Astara Western Europe N.V. (Belgia), |
| --- | --- |

—

Astara Western Europe N.V. (Belgia),

| — | Mitsubishi Corporation (Jaapan), |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Corporation (Jaapan),

| — | Isuzu Motors Limited („Isuzu“, Jaapan), |
| --- | --- |

—

Isuzu Motors Limited („Isuzu“, Jaapan),

| — | Isuzu Sales Deutschland GmbH (Saksamaa), ühisettevõte, mille üle on praegu valitsev mõju ettevõtjatel Mitsubishi Corporation ja Isuzu. |
| --- | --- |

—

Isuzu Sales Deutschland GmbH (Saksamaa), ühisettevõte, mille üle on praegu valitsev mõju ettevõtjatel Mitsubishi Corporation ja Isuzu.

Astara Western Europe, Mitsubishi Corporation ja Isuzu omandavad ettevõtja Isuzu Sales Deutschland üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Astara Western Europe tegeleb neljarattaliste mootorsõidukite impordi ja hulgimüügiga. |
| --- | --- |

—

Astara Western Europe tegeleb neljarattaliste mootorsõidukite impordi ja hulgimüügiga.

| — | Mitsubishi Corporation tegutseb mitmes tööstusharus, sealhulgas tööstuse rahastamine, energeetika, metallid, masinad, kemikaalid, toiduained ja keskkond ning mootorsõidukite turustamine, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Corporation tegutseb mitmes tööstusharus, sealhulgas tööstuse rahastamine, energeetika, metallid, masinad, kemikaalid, toiduained ja keskkond ning mootorsõidukite turustamine,

| — | Isuzu tegeleb mootorsõidukite tootmise ja turustamisega, |
| --- | --- |

—

Isuzu tegeleb mootorsõidukite tootmise ja turustamisega,

| — | Isuzu Sales Deutschland tegeleb uute väikeste tarbesõidukite ning nendega seotud varuosade ja tarvikute impordi ja turustamisega. |
| --- | --- |

—

Isuzu Sales Deutschland tegeleb uute väikeste tarbesõidukite ning nendega seotud varuosade ja tarvikute impordi ja turustamisega.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10837 – ASTARA WESTERN EUROPE / MITSUBISHI CORPORATION / ISUZU MOTORS LIMITED / ISUZU SALES DEUTSCHLAND

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 7.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/30

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2022/C 466/11)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Pouilly-Fumé / Blanc Fumé de Pouilly“

PDO-FR-A0824-AM01

Teate esitamise kuupäev: 23.9.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Ametlik geograafiline kood

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid on viidud kooskõlla ametliku geograafilise koodiga.

Piirkonna ulatus jääb samaks.

Muudetud on koonddokumendi punkte 6 ja 9.

2.   Lõikamine

Spetsifikaadis on sätestatud, et viinapuud lõigatakse enne fenoloogilist etappi, mis vastab 2–3 lehele või 9. etapile Eichhorni ja Lorenzi skaalal.

Muudatusettepaneku eesmärk on muuta kontroll selgemaks. Tagasilõikamise aja määratlemine võimaldab ettevõtjatel teha selgeks, mida täpselt oodata, ning viia kontrolle läbi parimates võimalikes tingimustes.

Muudetud on koonddokumendi punkti 5.

3.   Toestamine

Spetsifikaadis on täpsustatud, et toestamine toimub enne fenoloogilist etappi, mis vastab viinamarjakobara tihenemisele või 32. etapile Eichhorni ja Lorenzi skaalal. Toestamise meetod on täpsustatud:

| „— | Sellel on vähemalt kaks tõstvat ja üks kandev tross tavalise Guyot’ ning Royat’ nöörpuu meetodil lõigatud viinapuude puhul või kaks tõstvat trossi lehtri- või lehvikukujuliselt lõigatud viinapuude puhul. |
| --- | --- |

„—

Sellel on vähemalt kaks tõstvat ja üks kandev tross tavalise Guyot’ ning Royat’ nöörpuu meetodil lõigatud viinapuude puhul või kaks tõstvat trossi lehtri- või lehvikukujuliselt lõigatud viinapuude puhul.

| — | Tõstvad trossid paigaldatakse viinamarjakobaratest kõrgemale. |
| --- | --- |

—

Tõstvad trossid paigaldatakse viinamarjakobaratest kõrgemale.

| — | Toestatud lehestiku kõrgus peab võrduma vähemalt 0,6-kordse ridadevahelise kaugusega, kusjuures toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse painutamistrossist 0,10 m allpool asuvast punktist taimestiku kõrguseni.“ |
| --- | --- |

—

Toestatud lehestiku kõrgus peab võrduma vähemalt 0,6-kordse ridadevahelise kaugusega, kusjuures toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse painutamistrossist 0,10 m allpool asuvast punktist taimestiku kõrguseni.“

Muudatusettepaneku eesmärk on muuta kontroll selgemaks. Ettevõtjatel on üha raskem värvata viinamarjaistandustesse alalisi palgatöötajaid ning kasutatakse teenuseosutajaid, kes ei pruugi olla viinamarjakasvatuse asjatundjad. Tootespetsifikaadis esitatud täpsustused toestamise kohta on ühtaegu hariva ja ootusi selgitava eesmärgiga. Samuti võimaldab see teave sätestada tootmistingimused, mis tagavad kvaliteetsete viinamarjade kasvatamise, et garanteerida tooraine kvaliteet.

Koonddokumenti ei muudeta.

4.   Agroökoloogilised sätted

Lisatakse, et tootja pöörab erilist tähelepanu erosiooniprobleemidele.

Ilmastikuga seotud ohud (näiteks tugevad vihmasajud) võivad paiguti põhjustada erosiooni või lõhesid viinamarjaistanduste järsul nõlval. See täiendus võimaldab tõsta tootjate teadlikkust sellest ohust ja hõlbustab samal ajal järelevalvet selle ohu eiramise korral.

Lisatakse järgmised agroökoloogilised sätted:

| „— | Keelatud on igasugune aluspinnase, pealiskihi või kontrollitud päritolunimetuse tootmiseks ette nähtud maatüki mulla terviklikkust ja püsivust tagavate mis tahes tegurite oluline muutmine, välja arvatud tavapärane sügavkünd.
  – Maatükke ümbritsev püsihaljastus on kohustuslik (põllupeenrad ja maatükkidevahelised alad, kuhu ei istutata ning mida ei harita). Seda kohustust ei kohaldata põllupeenarde korrastamise juhul, mis on eelkõige põhjustatud erosioonist või erandlikest ilmastikutingimustest. |
| --- | --- |

„—

Keelatud on igasugune aluspinnase, pealiskihi või kontrollitud päritolunimetuse tootmiseks ette nähtud maatüki mulla terviklikkust ja püsivust tagavate mis tahes tegurite oluline muutmine, välja arvatud tavapärane sügavkünd.

– Maatükke ümbritsev püsihaljastus on kohustuslik (põllupeenrad ja maatükkidevahelised alad, kuhu ei istutata ning mida ei harita). Seda kohustust ei kohaldata põllupeenarde korrastamise juhul, mis on eelkõige põhjustatud erosioonist või erandlikest ilmastikutingimustest.

| — | Maatüki keemiline umbrohutõrje on keelatud vähemalt 25 %-l ridadevahelisel maal. |
| --- | --- |

—

Maatüki keemiline umbrohutõrje on keelatud vähemalt 25 %-l ridadevahelisel maal.

| — | Maatüki keemiline umbrohutõrje on keelatud valmimisele vastava fenoloogilise etapi ehk Eichhorni ja Lorenzi skaalal 36. etapi ning saagikoristusele järgneva aasta 1. veebruari vahel.“ |
| --- | --- |

—

Maatüki keemiline umbrohutõrje on keelatud valmimisele vastava fenoloogilise etapi ehk Eichhorni ja Lorenzi skaalal 36. etapi ning saagikoristusele järgneva aasta 1. veebruari vahel.“

Need muudatused tehakse selleks, et keskkonda paremini arvesse võtta.

Põllupeenarde rohukate oli tootespetsifikaadis kirjas. Sõnastust on muudetud tootespetsifikaatide ühtlustamiseks.

Herbitsiidide kasutamise piiramiseks on lisatud kaks sätet: umbrohutõrje täielik keelustamine minimaalsel osal ridadevahelisest maast, millele ei ole tehtud keemilist umbrohutõrjet, ning keemilise umbrohutõrje keeld sügisel või talvel.

Koonddokumenti ei muudeta.

5.   Niisutamine

Niisutuskeeld jäetakse välja.

Niisutamine on endiselt keelatud 1. maist kuni saagikoristuseni.

Koonddokumenti ei muudeta.

6.   Analüütilised standardid

Täpsustatud on, et lahtiselt või villimise etapis turustamiseks valmis partiide lenduvate hapete sisaldus ei ületa 14,5 grammi liitri kohta.

See sisaldus toetub mitmeaastase uuringu tulemustele kaitstud päritolunimetusega veinide väärtuste kohta. See tagab toodetud veinide kvaliteedi ja kaitstud päritolunimetuse iseloomulikud omadused.

Turustamiseks valmis või pakendatud kujul veinide SO2 üldsisaldus ei ületa 150 mg liitri kohta.

Selle sätte eesmärk on vähendada sisendite hulka, säilitades samal ajal veinide kvaliteedi.

Muudetakse koonddokumendi punkti 4.

7.   Vaatide termoregulatsioon

Kehtestatakse nõue, et veinivalmistusmahutitel, mille maht on üle 30 hl, peab olema termoregulatsiooni süsteem.

Selle nõude kehtestamine võimaldab kinnistada valgete veinide termoregulatsiooniga seotud kvaliteeditavad ja -praktikad.

Koonddokumenti ei muudeta.

8.   Keelatud seadmed

Kvaliteedi tagamiseks on keelatud järgmised seadmed:

| — | kettide ja rõngastega horisontaalpressid; |
| --- | --- |

—

kettide ja rõngastega horisontaalpressid;

| — | automaatselt tühjenevad tsentrifugaalse rootorpumbaga viinamarjakoristuskonteinerid. |
| --- | --- |

—

automaatselt tühjenevad tsentrifugaalse rootorpumbaga viinamarjakoristuskonteinerid.

Kaitstud päritolunimetuse jaoks on juba kasutusel kvaliteetsemad seadmed. Muudetud tootespetsifikaadiga tagatakse nende kasutusviiside järgimine.

Koonddokumenti ei muudeta.

9.   Kääritusmahutite mahutavus

Kääritusmahutite mahutavust suurendatakse 1,4-lt 1,6-kordsele põhisaagise alusel toodetud veini mahule.

See säte võimaldab reguleerida turgu ja väljastamisaegu, et piirata hindade alandamise ohtu, eelkõige enne saagikoristust.

Koonddokumenti ei muudeta.

10.   Veini liikumine volitatud ladustajate vahel

Välja jäetakse 1. peatüki IX osa punkti 4 alapunkt b, milles käsitletakse veinide tunnustatud ladustajate vahel ringlusse laskmise kuupäeva.

Koonddokumenti ei muudeta.

11.   Deklareerimiskohustus

Lisatakse tootmisest loobumise deklaratsioon ning deklaratsioon surnud ja puuduvate taimede kohta.

Mõlemad deklaratsioonid hõlbustavad tootmistingimuste kontrollimist.

Taotluse deklaratsiooni kättesaamise viimane kuupäev lükatakse 25. novembrilt 10. detsembrile.

Seega on taotluse deklaratsiooni kättesaamise lõppkuupäev sama kui saagideklaratsiooni esitamise kuupäev.

Koonddokumenti ei muudeta.

12.   Peamised kontrollitavad punktid

3. peatükk vaadati läbi, et viia peamiste kontrollitavate punktide sõnastus vastavusse Loire'i jõe oru piirkonna tootespetsifikaatidega.

Koonddokumenti ei muudeta.

13.   Viide kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Koonddokumenti ei muudeta.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Pouilly-Fumé

Blanc Fumé de Pouilly

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Tegemist on valgete vaiksete veinidega, mille omadused on järgmised: – minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 % – lahtiselt või pakendamata kujul müügiks valmis saadetiste puhul: fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 4 g/l. – pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti; lenduvate hapete sisaldus ei ületa 14,5 milliekvivalenti liitri kohta; SO2 üldsisaldus ei ületa 150 mg liitri kohta.

– üldhappesus vastab liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele. Tegemist on kuivade valgete vaiksete veinidega, mille värvus varieerub kahvatukollasest kuldseni. Aromaatsel paletil võivad olla puuviljased, tsitrusvilju meenutavad nüansid, valgetele lilledele omased lillenüansid, sordiomased ja mineraalsed nüansid. Nendes veinides väljendub komplekssus, peenus, rikkalikkus ja värskus.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Veinivalmistuse eritavad

Saagi termiline töötlemine temperatuuril üle 40 °C on keelatud, kui sellele järgneb vedelate ja tahkete faaside kohene eraldamine; Puutükkide kasutamine on keelatud. Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti. Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning maaelu ja merekalanduse seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

2.   Viljelustavad

Kasvatusviisid

| a) | – Istutustihedus: viinapuude minimaalne istutustihedus on 6 000 puud hektari kohta. Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 1,30 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas peab olema vahemikus 0,80–1,20 meetrit. |
| --- | --- |

a)

– Istutustihedus: viinapuude minimaalne istutustihedus on 6 000 puud hektari kohta. Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 1,30 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas peab olema vahemikus 0,80–1,20 meetrit.

| b) | – Tagasilõikamise eeskirjad: viinapuud lõigatakse enne fenoloogilist etappi, mis vastab 2–3 lehe moodustumise staadiumile või Eichhorni ja Lorenzi skaala 9. etapile, kasutades järgmisi meetodeid: – kas üheõlalise Guyot’ vormi meetodil kuni 10 pungaga taime kohta, millest kuni kaheksa punga on tüvel ning üks või kaks võrset on kuni kahe pungaga; – või võrsete lühikeseks lõikamise meetodil (Royat’ nöörpuu vorm) kuni 14 pungaga taime kohta, ühe või kahe õlaga, millel on kuni kahe pungaga võrsed. Nöörpuu vormi kasutamisaeg on maksimaalselt neli aastat. Selle perioodi jooksul on lubatud kasutada ühe- või kaheõlalist Guyot’ vormi, jättes igale tüvele kuni kaheksa punga. Royat’ nöörpuu vormiga viinamarjaistanduse ala noorendamise korral ei tohi aastas noorendada rohkem kui 20 % olemasolevatest viinapuudest. |
| --- | --- |

b)

– Tagasilõikamise eeskirjad: viinapuud lõigatakse enne fenoloogilist etappi, mis vastab 2–3 lehe moodustumise staadiumile või Eichhorni ja Lorenzi skaala 9. etapile, kasutades järgmisi meetodeid: – kas üheõlalise Guyot’ vormi meetodil kuni 10 pungaga taime kohta, millest kuni kaheksa punga on tüvel ning üks või kaks võrset on kuni kahe pungaga; – või võrsete lühikeseks lõikamise meetodil (Royat’ nöörpuu vorm) kuni 14 pungaga taime kohta, ühe või kahe õlaga, millel on kuni kahe pungaga võrsed. Nöörpuu vormi kasutamisaeg on maksimaalselt neli aastat. Selle perioodi jooksul on lubatud kasutada ühe- või kaheõlalist Guyot’ vormi, jättes igale tüvele kuni kaheksa punga. Royat’ nöörpuu vormiga viinamarjaistanduse ala noorendamise korral ei tohi aastas noorendada rohkem kui 20 % olemasolevatest viinapuudest.

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | 75 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

1.

75 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja töötlemine ning veini valmistamine toimub La Nièvre'i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Garchy, Mesves-sur-Loire, Pouilly-sur-Loire, Saint-Andelain, Saint-Laurent-l'Abbaye, Saint-Martin-sur-Nohain, Tracy-sur-Loire (2020. aasta ametliku geograafilise koodi alusel koostatud nimekiri).

7.   Veiniviinamarjasordid

’Sauvignon B' – 'Sauvignon blanc'

8.   Seos(t)e kirjeldus

| a) | – Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus. Geograafiline piirkond asub umbes 20 kilomeetri suurusel alal piki Loire’i jõe paremat kallast ning piirneb Pariisi vesikonna kaguosaga. Geograafilise piirkonna haripunktis on kõrgust 270 meetrit, st see asub enam kui 100 meetri kõrgusel oru kohal ning seal on väga kontrastne maastik, mida iseloomustavad sügavad paralleelsed ning üldiselt kirde- ja edelasuunalised Alam-Loire’i orgu avanevad nõod.
  Viinamarjaistandused on koondunud seitsmesse kommuuni ümber Saint-Andelaini künka, mis on geograafilise piirkonna kõrgeim punkt.
  Istandused laiuvad mitmesugustel geoloogilistel aluspõhjakivimitel ning viinamarjade korjamiseks piiritletud ja valitud maatükid on osa sellest mitmekesisusest. Peamiselt on tegemist järgmisega: – geograafilise piirkonna keskosas, Pouilly-sur-Loire'i ja Saint-Andelaini kommuunides saavad kokku settelised Kimmeridge'i lubjakivimullad ehk „valged mullad“: need on kõige levinumad viinamarjakasvatusmullad; – Oxfordi lubjakivi on muutnud pinnase väga kiviseks, kohapeal on nende muldade nimi caillotes: need on geograafilise piirkonna kirdeosas väga levinud; – ränikivi – rohkem või vähem savikad jäägid, mis tekkisid kriidiajastu võimsa erosioonilise faasi tulemusena ning mida esineb peamiselt Saint-Andelaini kommuuni territooriumil; – rohkem või vähem savikad ränimullad, mida esineb peamiselt geograafilise piirkonna läänepoolses otsas Tracy-sur-Loire'i kommuuni territooriumil.
  Geograafilist piirkonda mõjutab vähene ookeaniline kliima. Aasta keskmine sademete hulk on 600 mm ja Loire'i jõel on juhtiv roll termoregulaatorina, kuna ta tõmbab risti asetsevate orgude külmi õhuvoogusid enda poole. |
| --- | --- |

a)

– Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus. Geograafiline piirkond asub umbes 20 kilomeetri suurusel alal piki Loire’i jõe paremat kallast ning piirneb Pariisi vesikonna kaguosaga. Geograafilise piirkonna haripunktis on kõrgust 270 meetrit, st see asub enam kui 100 meetri kõrgusel oru kohal ning seal on väga kontrastne maastik, mida iseloomustavad sügavad paralleelsed ning üldiselt kirde- ja edelasuunalised Alam-Loire’i orgu avanevad nõod.

Viinamarjaistandused on koondunud seitsmesse kommuuni ümber Saint-Andelaini künka, mis on geograafilise piirkonna kõrgeim punkt.

Istandused laiuvad mitmesugustel geoloogilistel aluspõhjakivimitel ning viinamarjade korjamiseks piiritletud ja valitud maatükid on osa sellest mitmekesisusest. Peamiselt on tegemist järgmisega: – geograafilise piirkonna keskosas, Pouilly-sur-Loire'i ja Saint-Andelaini kommuunides saavad kokku settelised Kimmeridge'i lubjakivimullad ehk „valged mullad“: need on kõige levinumad viinamarjakasvatusmullad; – Oxfordi lubjakivi on muutnud pinnase väga kiviseks, kohapeal on nende muldade nimi caillotes: need on geograafilise piirkonna kirdeosas väga levinud; – ränikivi – rohkem või vähem savikad jäägid, mis tekkisid kriidiajastu võimsa erosioonilise faasi tulemusena ning mida esineb peamiselt Saint-Andelaini kommuuni territooriumil; – rohkem või vähem savikad ränimullad, mida esineb peamiselt geograafilise piirkonna läänepoolses otsas Tracy-sur-Loire'i kommuuni territooriumil.

Geograafilist piirkonda mõjutab vähene ookeaniline kliima. Aasta keskmine sademete hulk on 600 mm ja Loire'i jõel on juhtiv roll termoregulaatorina, kuna ta tõmbab risti asetsevate orgude külmi õhuvoogusid enda poole.

| b) | – Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus. Piirkonnas on märke viinamarjakasvatuse sünnist 5. sajandil: seda väidet toetab siinne galloromaani valdus Pauliacum (Pauluse valdus). 680. aastal pärandas piiskop Vigile oma Pouilly valduse ja viinamarjakasvatuse Notre-Dame-d’Auxerre’i kloostrile. Selleaegne Rooma tee läbib geograafilist piirkonda, andes samuti märku iidsest kaubandustegevusest.
  Tolleaegne viinamarjaistanduste jõuline kasv sai teoks tänu kloostrite vennaskondadele, eelkõige Charité-sur-Loire'i benediktlastele. Ühel Loire'i jõe äärsel nõlval annab selle laienemisperioodi kohta tunnistust umbes nelja hektari suurune maatükk „Loge aux Moines“ („Munkade Loož“).
  Alates 16. sajandist hõlbustasid Loire'i jõgi ja selle laevad veinide turustamist ning Loire'i ja Seine'i jõgesid ühendava Briare'i kanali avamine 1642. aastal suunas kaubavahetuse Pariisi. Roueni laatadelt ostetud Pouilly veinid jõudsid seejärel ka Inglismaale. 17. sajandi lõpus loodi Saint-Vincenti viinamarjakasvatajate ühendused.
  Kogu 18. sajandi jooksul saadeti Pouilly veini Montargis'sse, Fontainebleausse, Pariisi ja Versailles'sse. 2 000 hektaril laiuvasse viinamarjaistandustesse istutati erinevaid viinamarjasorte: 'Melon B', 'Meslier Saint-François B', 'Sauvignon B', 'Chasselas B'.
  19. sajandi teist poolt iseloomustab suure osa veinitootmise katkemine, kuna hakati enam tootma lauaviinamarju ('Chasselas B'), mida viidi raudteed pidi Pariisi kehvasti varustatud turule kuni 1890. aasta viinapuutäidest põhjustatud kriisini.
  20. sajandi alguses sai istanduses viinamarjasordist „Sauvignon B“, mille kohalik nimetus on küpsetele viinamarjadele ilmuva hallika kihi tõttu „blanc fumé“ (suitsuvalge), kiiresti peamine viinamarjasort.
  1923. aasta kohtuotsusega otsustati viinamarjasordist 'Sauvignon B' valmistatud veinide nimetuseks kinnitada ametlikult „Pouilly-Fumé“. Tootjad hakkasid tegema koostööd ning 1948. aastal rajati Pouilly veiniühistu ning seejärel veinitootjate ühing Confrérie des Baillis, mille eesmärk oli Pouilly veinide tutvustamine. Sellest ajast alates turustatakse suur osa toodangust siseturul ja seda eksporditakse rohkem kui 90 riiki.
  2009. aastal oli toodang ligikaudu 59 000 hektoliitrit 1 220 hektari kohta, seejuures on need viinamarjaistandused peamiselt pereettevõtted. |
| --- | --- |

b)

– Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus. Piirkonnas on märke viinamarjakasvatuse sünnist 5. sajandil: seda väidet toetab siinne galloromaani valdus Pauliacum (Pauluse valdus). 680. aastal pärandas piiskop Vigile oma Pouilly valduse ja viinamarjakasvatuse Notre-Dame-d’Auxerre’i kloostrile. Selleaegne Rooma tee läbib geograafilist piirkonda, andes samuti märku iidsest kaubandustegevusest.

Tolleaegne viinamarjaistanduste jõuline kasv sai teoks tänu kloostrite vennaskondadele, eelkõige Charité-sur-Loire'i benediktlastele. Ühel Loire'i jõe äärsel nõlval annab selle laienemisperioodi kohta tunnistust umbes nelja hektari suurune maatükk „Loge aux Moines“ („Munkade Loož“).

Alates 16. sajandist hõlbustasid Loire'i jõgi ja selle laevad veinide turustamist ning Loire'i ja Seine'i jõgesid ühendava Briare'i kanali avamine 1642. aastal suunas kaubavahetuse Pariisi. Roueni laatadelt ostetud Pouilly veinid jõudsid seejärel ka Inglismaale. 17. sajandi lõpus loodi Saint-Vincenti viinamarjakasvatajate ühendused.

Kogu 18. sajandi jooksul saadeti Pouilly veini Montargis'sse, Fontainebleausse, Pariisi ja Versailles'sse. 2 000 hektaril laiuvasse viinamarjaistandustesse istutati erinevaid viinamarjasorte: 'Melon B', 'Meslier Saint-François B', 'Sauvignon B', 'Chasselas B'.

19. sajandi teist poolt iseloomustab suure osa veinitootmise katkemine, kuna hakati enam tootma lauaviinamarju ('Chasselas B'), mida viidi raudteed pidi Pariisi kehvasti varustatud turule kuni 1890. aasta viinapuutäidest põhjustatud kriisini.

20. sajandi alguses sai istanduses viinamarjasordist „Sauvignon B“, mille kohalik nimetus on küpsetele viinamarjadele ilmuva hallika kihi tõttu „blanc fumé“ (suitsuvalge), kiiresti peamine viinamarjasort.

1923. aasta kohtuotsusega otsustati viinamarjasordist 'Sauvignon B' valmistatud veinide nimetuseks kinnitada ametlikult „Pouilly-Fumé“. Tootjad hakkasid tegema koostööd ning 1948. aastal rajati Pouilly veiniühistu ning seejärel veinitootjate ühing Confrérie des Baillis, mille eesmärk oli Pouilly veinide tutvustamine. Sellest ajast alates turustatakse suur osa toodangust siseturul ja seda eksporditakse rohkem kui 90 riiki.

2009. aastal oli toodang ligikaudu 59 000 hektoliitrit 1 220 hektari kohta, seejuures on need viinamarjaistandused peamiselt pereettevõtted.

Tegemist on kuivade valgete veinidega, mille värvus varieerub kahvatukollasest kuldseni.

Aromaatsel paletil võivad olla puuviljased, tsitrusvilju meenutavad nüansid, valgetele lilledele omased lillenüansid, sordiomased ja mineraalsed nüansid. Nendes veinides väljendub komplekssus, peenus, rikkalikkus ja värskus. Mõõdukalt ookeaniline kliima, kaitstus läänetuulte eest ning lähedalasuv Loire'i jõgi, millel on oluline termoregulatsiooni roll, annavad sellele geograafilisele piirkonnale suurepärased kliimatingimused sordi 'Sauvignon B' kasvatamiseks.

Pehmed temperatuurid viinapuude kasvutsükli ajal tagavad viinamarjade korrapärase küpsemise, samas kui soojade päevade ja jahedate ööde vaheldumine kogu valmimisperioodi jooksul säilitab veinide värskuse ja arendab nende aroomi.

Sajandite jooksul põhjalikke muutusi üle elanud piirkond on siiski alati säilitanud oma viinamarjakasvatustraditsioonid. Nendes kõrge kvalitatiivse potentsiaaliga tingimustes, kus viinapuud on olnud viimaste aastasadade jooksul teiste põllukultuuride suhtes suuresti eelisolukorras, saab viinamarjakasvatus endiselt kogu tähelepanu.

Kasutusviisid on kinnistunud piiritletud kasvatusalal, kus asuvad vaid õhukese mullaga, pigem järskudel nõlvadel asuvad maatükid. Need asukohad nõuavad taimi ja nende tootmispotentsiaali optimaalset kasutamist, see tähendab kõrget istutustihedust, täpseid viljelusmeetodeid ja hoolikat tagasilõikamist. Selline tegutsemisviis tuleneb oma viinamarjakasvatustraditsioonidele ja -maastikule pühendunud kogukonna esivanemate oskusteabest. Seda pühendumust tõendab 17. sajandil loodud viinamarjakasvatajate ühenduste püsimajäämine tänini.

Oskusteave väljendub ka tootjate oskuses kasutada ära mitme põlvkonna kogemusepagasit, et tuua esile looduskeskkonna eripära ja rikkus: tugevad, tsitrusviljanüansiga veinid tulevad valgetest muldadest, elegantsed, valgete lillede noodiga veinid muldadest, mida kohapeal nimetatakse caillotes, ning värsked veinid ränikivimuldadest, kust need saavad mineraalse ja värske nüansi.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimise ning veini valmistamise erandit, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi 2020. aasta ametliku geograafilise koodi alusel:

| — | Cheri departemang: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-Deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny, Vinon; |
| --- | --- |

—

Cheri departemang: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-Deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny, Vinon;

| — | Loiret' departemang: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Saint-Brisson-su-Loire, Thou; |
| --- | --- |

—

Loiret' departemang: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Saint-Brisson-su-Loire, Thou;

| — | Nièvre'i departemang: Alligny-Cosne, Bulcy, Cosne-Cours-sur-Loire, La Celle-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup, Saint-Père. |
| --- | --- |

—

Nièvre'i departemang: Alligny-Cosne, Bulcy, Cosne-Cours-sur-Loire, La Celle-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup, Saint-Père.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kõik lisamärked esitatakse etiketil tähesuurusega, mille kõrgus, laius ja paksus moodustavad kuni poole kaitstud päritolunimetuse tähtede vastavatest mõõtmetest.

Tähed, mida kasutatakse geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks, ei tohi kõrguselt ega laiuselt olla suuremad kui kaks kolmandikku nende tähtede suurusest, mis moodustavad kaitstud päritolunimetuse nime.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui:

| — | tegemist on katastrisse kantud kohaga; |
| --- | --- |

—

tegemist on katastrisse kantud kohaga;

| — | kõnealune piirkond on märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

kõnealune piirkond on märgitud saagideklaratsioonile.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c8e782e2-9df9-46eb-b243-3eff89c512ec

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 7.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/37

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2022/C 466/12)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1)

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Pouilly-sur-Loire“

PDO-FR-A0825-AM01

Teate esitamise kuupäev: 23.9.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

1.   Ametlik geograafiline kood

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid on viidud kooskõlla ametliku geograafilise koodiga.

Piirkonna ulatus jääb samaks.

Muudetud on koonddokumenti punkte°6 ja 9.

2.   Lõikamine

Spetsifikaadis on sätestatud, et viinapuud lõigatakse enne fenoloogilist etappi, mis vastab 2–3 lehele või 9. etapile Eichhorni ja Lorenzi skaalal.

Muudatusettepaneku eesmärk on muuta kontroll selgemaks. Tagasilõikamise aja määratlemine võimaldab ettevõtjatel selgeks teha, mida täpselt oodata, ning viia kontrolle läbi parimates võimalikes tingimustes.

Muudetud on koonddokumendi punkti 5.

3.   Toestamine

Spetsifikaadis on täpsustatud, et toestamine toimub enne fenoloogilist etappi, mis vastab viinamarjakobara tihenemisele või 32. etapile Eichhorni ja Lorenzi skaalal. Toestamise meetodit on täpsustatud:

| „— | Sellel on vähemalt kaks tõstvat ja üks kandev tross tavalise Guyot’ ning Royat’ nöörpuu meetodil lõigatud viinapuude puhul või kaks tõstvat trossi lehtri- või lehvikukujuliselt lõigatud viinapuude puhul. |
| --- | --- |

„—

Sellel on vähemalt kaks tõstvat ja üks kandev tross tavalise Guyot’ ning Royat’ nöörpuu meetodil lõigatud viinapuude puhul või kaks tõstvat trossi lehtri- või lehvikukujuliselt lõigatud viinapuude puhul.

| — | Tõstvad trossid paigaldatakse viinamarjakobaratest kõrgemale. |
| --- | --- |

—

Tõstvad trossid paigaldatakse viinamarjakobaratest kõrgemale.

| — | Toestatud lehestiku kõrgus peab võrduma vähemalt 0,6-kordse ridadevahelise kaugusega, kusjuures toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse painutamistrossist 0,10 m allpool asuvast punktist taimestiku kõrguseni.“ |
| --- | --- |

—

Toestatud lehestiku kõrgus peab võrduma vähemalt 0,6-kordse ridadevahelise kaugusega, kusjuures toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse painutamistrossist 0,10 m allpool asuvast punktist taimestiku kõrguseni.“

Muudatusettepaneku eesmärk on muuta kontroll selgemaks. Ettevõtjatel on üha raskem värvata viinamarjaistandustesse alalisi palgatöötajaid ning seetõttu kasutatakse teenuseosutajaid, kes ei pruugi olla viinamarjakasvatuse asjatundjad. Tootespetsifikaadis esitatud täpsustused toestamise kohta on ühtaegu hariva ja ootusi selgitava eesmärgiga. Samuti võimaldab see teave sätestada tootmistingimused, mis tagavad kvaliteetsete viinamarjade kasvatamise, et garanteerida tooraine kvaliteet.

Koonddokumenti ei muudetud.

4.   Agroökoloogilised sätted

Lisatakse, et tootja pöörab erilist tähelepanu erosiooniprobleemidele.

Ilmastikuga seotud ohud (näiteks tugevad vihmasajud) võivad paiguti põhjustada erosiooni või lõhesid viinamarjaistanduste järsul nõlval. See täiendus võimaldab tõsta tootjate teadlikkust nimetatud ohust ja hõlbustab samal ajal järelevalvet selle ohu eiramise korral.

Lisatakse järgmised agroökoloogilised sätted:

| „— | Keelatud on igasugune aluspinnase, pealiskihi või kontrollitud päritolunimetuse tootmiseks ette nähtud maatüki mulla terviklikkust ja püsivust tagavate mis tahes tegurite oluline muutmine, välja arvatud tavapärane sügavkünd.
  Maatükke ümbritsev püsihaljastus on kohustuslik (põllupeenrad ja maatükkidevahelised alad, kuhu ei istutata ning mida ei harita). Seda kohustust ei kohaldata põllupeenarde korrastamise puhul, mis on eelkõige põhjustatud erosioonist või erandlikest ilmastikutingimustest. |
| --- | --- |

„—

Keelatud on igasugune aluspinnase, pealiskihi või kontrollitud päritolunimetuse tootmiseks ette nähtud maatüki mulla terviklikkust ja püsivust tagavate mis tahes tegurite oluline muutmine, välja arvatud tavapärane sügavkünd.

Maatükke ümbritsev püsihaljastus on kohustuslik (põllupeenrad ja maatükkidevahelised alad, kuhu ei istutata ning mida ei harita). Seda kohustust ei kohaldata põllupeenarde korrastamise puhul, mis on eelkõige põhjustatud erosioonist või erandlikest ilmastikutingimustest.

| — | Maatüki keemiline umbrohutõrje on keelatud vähemalt 25 %-l ridadevahelisel maal. |
| --- | --- |

—

Maatüki keemiline umbrohutõrje on keelatud vähemalt 25 %-l ridadevahelisel maal.

| — | Maatüki keemiline umbrohutõrje on keelatud valmimisele vastava fenoloogilise etapi ehk Eichhorni ja Lorenzi skaalal 36. etapi ning saagikoristusele järgneva aasta 1. veebruari vahel.“ |
| --- | --- |

—

Maatüki keemiline umbrohutõrje on keelatud valmimisele vastava fenoloogilise etapi ehk Eichhorni ja Lorenzi skaalal 36. etapi ning saagikoristusele järgneva aasta 1. veebruari vahel.“

Need muudatused tehakse selleks, et keskkonda paremini arvesse võtta.

Põllupeenarde rohukate oli tootespetsifikaadis kirjas. Sõnastust on muudetud tootespetsifikaatide ühtlustamiseks.

Herbitsiidide kasutamise piiramiseks on lisatud kaks sätet: umbrohutõrje täielik keelustamine minimaalsel osal ridadevahelisest maast, millele ei ole tehtud keemilist umbrohutõrjet, ning keemilise umbrohutõrje keeld sügisel või talvel.

Koonddokumenti ei muudetud.

5.   Niisutamine

Niisutuskeeld jäetakse välja.

Niisutamine on endiselt keelatud 1. maist kuni saagikoristuseni.

Koonddokumenti ei muudetud.

6.   Analüütilised standardid

Täpsustatud on, et lahtiselt või villimise etapis turustamiseks valmis partiide lenduvate hapete sisaldus ei ületa 14,5 grammi liitri kohta.

Nimetatud sisaldus tuleneb kaitstud päritolunimetusega veinide väärtuste kohta tehtud mitmeaastasest uuringust. See tagab toodetud veinide kvaliteedi ja kaitstud päritolunimetuse iseloomulikud omadused.

Turustamiseks valmis või pakendatud kujul veinide SO2 üldsisaldus ei ületa 150 mg liitri kohta.

Selle sätte eesmärk on vähendada sisendeid, säilitades samal ajal veinide kvaliteedi.

Muudetud on koonddokumendi punkti 4.

7.   Vaatide termoregulatsioon

Kehtestatakse nõue, et veinivalmistusmahutitel, mille maht on üle 30 hl, peab olema termoregulatsiooni süsteem.

Selle nõude kehtestamine võimaldab kinnistada valgete veinide termoregulatsiooniga seotud kvaliteeditavad ja -praktikad.

Koonddokumenti ei muudetud.

8.   Keelatud seadmed

Kvaliteedi tagamiseks on keelatud järgmised seadmed:

| — | kettide ja rõngastega horisontaalpressid; |
| --- | --- |

—

kettide ja rõngastega horisontaalpressid;

| — | automaatselt tühjenevad tsentrifugaalse rootorpumbaga viinamarjakoristuskonteinerid. |
| --- | --- |

—

automaatselt tühjenevad tsentrifugaalse rootorpumbaga viinamarjakoristuskonteinerid.

Kaitstud päritolunimetusega toote jaoks on juba kasutusel kvaliteetsemad seadmed. Muudetud tootespetsifikaadiga tagatakse nende kasutusviiside järgimine.

Koonddokumenti ei muudetud.

9.   Kääritusmahutite mahutavus

Kääritusmahutite mahutavust suurendatakse 1,4-lt 1,6-kordsele põhisaagise alusel toodetud veini mahule.

See säte võimaldab reguleerida turgu ja väljastamisaegu, et piirata hindade alandamise ohtu, eelkõige enne saagikoristust.

Koonddokumenti ei muudetud.

10.   Veini liikumine volitatud ladustajate vahel

Välja jäetakse I peatüki IX osa punkti 4 alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel.

Koonddokumenti ei muudetud.

11.   Deklareerimiskohustus

Lisatakse tootmisest loobumise deklaratsioon ning deklaratsioon surnud ja puuduvate taimede kohta.

Mõlemad deklaratsioonid hõlbustavad tootmistingimuste kontrollimist.

Taotluse deklaratsiooni esitamise viimane kuupäev lükatakse 25. detsembrilt 10. detsembrile.

Seega on taotluse deklaratsiooni kättesaamise lõppkuupäev sama kui saagideklaratsiooni esitamise kuupäev.

Koonddokumenti ei muudetud.

12.   Peamised kontrollitavad punktid

3. peatükk vaadati läbi, et viia peamiste kontrollitavate punktide sõnastus vastavusse Loire'i jõe oru piirkonna tootespetsifikaatidega.

Koonddokumenti ei muudetud.

13.   Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Koonddokumenti ei muudetud.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Pouilly-sur-Loire

2.   Geograafilise tähise tüüp:

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

4.   Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Tegemist on vaiksete valgete veinidega, mille peamised omadused on järgmised: – minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides: 9,5 % – lahtiselt või pakendamata kujul müügiks valmis saadetiste puhul: fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 4 g/l. – pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 12 mahuprotsenti. – üldhappesus vastab liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele.

Lahtiselt või villimise etapis turustamiseks valmis partiide lenduvate hapete sisaldus on kuni 14,5 grammi liitri kohta.

Turustamiseks valmis või pakendatud kujul veinide SO2 üldsisaldus ei ületa 150 mg liitri kohta.

Tegemist on kuivade vaiksete valgete veinidega, mille värvus varieerub kahvatukollasest kuldseni. Veinid on hõrgud, erksad ja värskendavad. Neil on sageli mineraalsed ja valgetele lilledele ja kuivatatud puuviljadele omased nüansid, millel on teatav ümarus.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Veinivalmistuse eritava

Saagi termiline töötlemine temperatuuril üle 40 °C on keelatud, kui sellele järgneb vedelate ja tahkete faaside kohene eraldamine. Puutükkide kasutamine on keelatud. Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 12 mahuprotsenti. Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

2.   Viljelustavad

Kasvatusviisid

| a) | Istutustihedus: viinapuude minimaalne istutustihedus on 6 000 puud hektari kohta. Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 1,30 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas peab olema vahemikus 0,8–1,20 meetrit. |
| --- | --- |

a)

Istutustihedus: viinapuude minimaalne istutustihedus on 6 000 puud hektari kohta. Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 1,30 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas peab olema vahemikus 0,8–1,20 meetrit.

| b) | Tagasilõikamise eeskirjad: viinapuud lõigatakse enne fenoloogilist etappi, mis vastab 2–3 lehe moodustumise staadiumile, või Eichhorni ja Lorenzi skaala 9. etapile, kasutades järgmisi meetodeid: – kas üheõlalise Guyot’ vormi meetodil kuni 10 pungaga taime kohta, millest kuni kaheksa punga on tüvel ja üks või kaks võrset on kuni kahe pungaga; – või võrsete lühikeseks lõikamise meetodil (Royat’ nöörpuu vorm) kuni 14 pungaga taime kohta, ühe või kahe õlaga, millel on kuni kahe pungaga võrsed. Nöörpuu vormi kasutusaeg on maksimaalselt neli aastat. Selle perioodi jooksul on lubatud kasutada ühe- või kaheõlalist Guyot’ vormi, jättes igale pikale võrsele kuni kaheksa punga. Royat’ nöörpuu vormiga viinamarjaistanduse ala noorendamise korral ei tohi aastas noorendada rohkem kui 20 % olemasolevatest viinapuudest; – või võrsete lühikeseks lõikamise meetodil (lehtri- või lehvikukujuliselt), kuni 12 pungaga taime kohta, millel on ühe kuni kahe pungaga võrsed. |
| --- | --- |

b)

Tagasilõikamise eeskirjad: viinapuud lõigatakse enne fenoloogilist etappi, mis vastab 2–3 lehe moodustumise staadiumile, või Eichhorni ja Lorenzi skaala 9. etapile, kasutades järgmisi meetodeid: – kas üheõlalise Guyot’ vormi meetodil kuni 10 pungaga taime kohta, millest kuni kaheksa punga on tüvel ja üks või kaks võrset on kuni kahe pungaga; – või võrsete lühikeseks lõikamise meetodil (Royat’ nöörpuu vorm) kuni 14 pungaga taime kohta, ühe või kahe õlaga, millel on kuni kahe pungaga võrsed. Nöörpuu vormi kasutusaeg on maksimaalselt neli aastat. Selle perioodi jooksul on lubatud kasutada ühe- või kaheõlalist Guyot’ vormi, jättes igale pikale võrsele kuni kaheksa punga. Royat’ nöörpuu vormiga viinamarjaistanduse ala noorendamise korral ei tohi aastas noorendada rohkem kui 20 % olemasolevatest viinapuudest; – või võrsete lühikeseks lõikamise meetodil (lehtri- või lehvikukujuliselt), kuni 12 pungaga taime kohta, millel on ühe kuni kahe pungaga võrsed.

5.2.   Maksimaalne saagikus

75 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja töötlemine ning veini valmistamine toimub Nièvre'i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Garchy, Mesves-sur-Loire, Pouilly-sur-Loire, Saint-Andelain, Saint-Laurent-l’Abbaye, Saint-Martin-sur-Nohain, Tracy-sur-Loire (2020. aasta ametliku geograafilise koodi alusel koostatud nimekiri).

7.   Veiniviinamarjasort / veiniviinamarjasordid

’Chasselas B'

8.   Seos(t)e kirjeldus

| a) | – Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus. Geograafiline piirkond asub umbes 20 kilomeetri suurusel alal piki Loire’i jõe paremat kallast ning piirneb Pariisi vesikonna kaguosaga. Geograafilise piirkonna haripunktis on kõrgust 270 meetrit, st see asub enam kui 100 meetri kõrgusel oru kohal ning seal on väga kontrastne maastik, mida iseloomustavad sügavad paralleelsed ning üldiselt kirde- ja edelasuunalised Alam-Loire’i orgu avanevad nõod.
  Viinamarjaistandused on koondunud seitsmesse kommuuni ümber Saint-Andelaini künka, mis on geograafilise piirkonna kõrgeim punkt.
  Istandused laiuvad mitmesugustel geoloogilistel aluspõhjakivimitel ning viinamarjade korjamiseks piiritletud ja valitud maatükid on osa sellest mitmekesisusest. Peamiselt on tegemist järgmisega: – geograafilise piirkonna keskosas, Pouilly-sur-Loire'i ja Saint-Andelaini kommuunides saavad kokku settelised Kimmeridge'i lubjakivimullad ehk „valged mullad“: need on kõige levinumad viinamarjakasvatusmullad; – Oxfordi lubjakivi on muutnud pinnase väga kiviseks, kohapeal on nende muldade nimi caillotes: need on geograafilise piirkonna kirdeosas väga levinud; – ränikivi – rohkem või vähem savikad jäägid, mis tekkisid kriidiajastu võimsa erosioonilise faasi tulemusena ning mida esineb peamiselt Saint-Andelaini kommuuni territooriumil; – rohkem või vähem savikad ränimullad, mida esineb peamiselt geograafilise piirkonna läänepoolses otsas Tracy-sur-Loire'i kommuuni territooriumil.
  Geograafilist piirkonda mõjutab vähene ookeaniline kliima. Aasta keskmine sademete hulk on 600 mm ja Loire'i jõel on juhtiv roll termoregulaatorina, kuna ta tõmbab risti asetsevate orgude külmi õhuvoogusid enda poole. |
| --- | --- |

a)

– Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus. Geograafiline piirkond asub umbes 20 kilomeetri suurusel alal piki Loire’i jõe paremat kallast ning piirneb Pariisi vesikonna kaguosaga. Geograafilise piirkonna haripunktis on kõrgust 270 meetrit, st see asub enam kui 100 meetri kõrgusel oru kohal ning seal on väga kontrastne maastik, mida iseloomustavad sügavad paralleelsed ning üldiselt kirde- ja edelasuunalised Alam-Loire’i orgu avanevad nõod.

Viinamarjaistandused on koondunud seitsmesse kommuuni ümber Saint-Andelaini künka, mis on geograafilise piirkonna kõrgeim punkt.

Istandused laiuvad mitmesugustel geoloogilistel aluspõhjakivimitel ning viinamarjade korjamiseks piiritletud ja valitud maatükid on osa sellest mitmekesisusest. Peamiselt on tegemist järgmisega: – geograafilise piirkonna keskosas, Pouilly-sur-Loire'i ja Saint-Andelaini kommuunides saavad kokku settelised Kimmeridge'i lubjakivimullad ehk „valged mullad“: need on kõige levinumad viinamarjakasvatusmullad; – Oxfordi lubjakivi on muutnud pinnase väga kiviseks, kohapeal on nende muldade nimi caillotes: need on geograafilise piirkonna kirdeosas väga levinud; – ränikivi – rohkem või vähem savikad jäägid, mis tekkisid kriidiajastu võimsa erosioonilise faasi tulemusena ning mida esineb peamiselt Saint-Andelaini kommuuni territooriumil; – rohkem või vähem savikad ränimullad, mida esineb peamiselt geograafilise piirkonna läänepoolses otsas Tracy-sur-Loire'i kommuuni territooriumil.

Geograafilist piirkonda mõjutab vähene ookeaniline kliima. Aasta keskmine sademete hulk on 600 mm ja Loire'i jõel on juhtiv roll termoregulaatorina, kuna ta tõmbab risti asetsevate orgude külmi õhuvoogusid enda poole.

| b) | – Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus. Piirkonnas on märke viinamarjakasvatuse sünnist 5. sajandil: seda väidet toetab siinne galloromaani valdus Pauliacum (Pauluse valdus). 680. aastal pärandas piiskop Vigile oma Pouilly valduse ja viinamarjakasvatuse Notre-Dame-d’Auxerre’i kloostrile. Selleaegne Rooma tee läbib geograafilist piirkonda, andes samuti märku iidsest kaubandustegevusest.
  Tolleaegne viinamarjaistanduste jõuline kasv sai teoks tänu kloostrite vennaskondadele, eelkõige Charité-sur-Loire'i benediktlastele. Ühel Loire'i jõe äärsel nõlval annab selle laienemisperioodi kohta tunnistust umbes nelja hektari suurune maatükk „Loge aux Moines“ (munkade loož).
  Alates 16. sajandist hõlbustasid Loire'i jõgi ja selle laevad veinide turustamist ning Loire'i ja Seine'i jõgesid ühendava Briare'i kanali avamine 1642. aastal suunas kaubavahetuse Pariisi poole. Roueni laatadelt ostetud Pouilly veinid jõudsid seejärel ka Inglismaale. 17. sajandi lõpus loodi Saint-Vincenti viinamarjakasvatajate ühendused.
  Kogu 18. sajandi jooksul veeti vein „Pouilly“ Montargis’sse, Fontainebleausse, Pariisi ja Versailles’sse. 2 000 hektaril laiuvasse viinamarjaistandustesse istutati erinevaid viinamarjasorte: 'Melon B', 'Meslier Saint-François B', 'Sauvignon B', 'Chasselas B'.
  19. sajandi teist poolt iseloomustab suure osa veinitootmise katkemine, kuna enam hakati tootma lauaviinamarju ('Chasselas B'), mida veeti raudteed pidi Pariisi kehvasti varustatud turule, tehes seda kuni 1890. aasta viinapuutäidest põhjustatud kriisini.
  1923. aasta kohtuotsusega kinnitati nimetuse „Pouilly-sur-Loire“ kasutamine viinamarjasordist 'Chasselas B' valmistatud veinide puhul. Tootjad hakkasid koostööd tegema ja rajasid 1948. aastal Pouilly veiniühistu ning seejärel veinitootjate ühingu Confrérie des Baillis, mille eesmärk oli Pouilly veinide tutvustamine. Sellest ajast alates turustatakse suur osa toodangust siseturul ja seda eksporditakse rohkem kui 90 riiki.
  2009. aastal oli toodang ligikaudu 1 000 hektoliitrit 30 hektari kohta, seejuures on need viinamarjaistandused peamiselt pereettevõtted. Tegemist on kuivade vaiksete valgete veinidega, mille värvus varieerub kahvatukollasest kuldseni.
  Veinid on hõrgud, erksad ja värskendavad. Neil on sageli mineraalsed ja valgetele lilledele ja kuivatatud puuviljadele omased nüansid, millel on teatav ümarus. Mõõdukalt ookeaniline kliima, kaitstus läänetuulte eest ning lähedalasuv Loire'i jõgi, millel on oluline termoregulatsiooni roll, annavad sellele geograafilisele piirkonnale suurepärased kliimatingimused sordi 'Chasselas B' kasvatamiseks. |
| --- | --- |

b)

– Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus. Piirkonnas on märke viinamarjakasvatuse sünnist 5. sajandil: seda väidet toetab siinne galloromaani valdus Pauliacum (Pauluse valdus). 680. aastal pärandas piiskop Vigile oma Pouilly valduse ja viinamarjakasvatuse Notre-Dame-d’Auxerre’i kloostrile. Selleaegne Rooma tee läbib geograafilist piirkonda, andes samuti märku iidsest kaubandustegevusest.

Tolleaegne viinamarjaistanduste jõuline kasv sai teoks tänu kloostrite vennaskondadele, eelkõige Charité-sur-Loire'i benediktlastele. Ühel Loire'i jõe äärsel nõlval annab selle laienemisperioodi kohta tunnistust umbes nelja hektari suurune maatükk „Loge aux Moines“ (munkade loož).

Alates 16. sajandist hõlbustasid Loire'i jõgi ja selle laevad veinide turustamist ning Loire'i ja Seine'i jõgesid ühendava Briare'i kanali avamine 1642. aastal suunas kaubavahetuse Pariisi poole. Roueni laatadelt ostetud Pouilly veinid jõudsid seejärel ka Inglismaale. 17. sajandi lõpus loodi Saint-Vincenti viinamarjakasvatajate ühendused.

Kogu 18. sajandi jooksul veeti vein „Pouilly“ Montargis’sse, Fontainebleausse, Pariisi ja Versailles’sse. 2 000 hektaril laiuvasse viinamarjaistandustesse istutati erinevaid viinamarjasorte: 'Melon B', 'Meslier Saint-François B', 'Sauvignon B', 'Chasselas B'.

19. sajandi teist poolt iseloomustab suure osa veinitootmise katkemine, kuna enam hakati tootma lauaviinamarju ('Chasselas B'), mida veeti raudteed pidi Pariisi kehvasti varustatud turule, tehes seda kuni 1890. aasta viinapuutäidest põhjustatud kriisini.

1923. aasta kohtuotsusega kinnitati nimetuse „Pouilly-sur-Loire“ kasutamine viinamarjasordist 'Chasselas B' valmistatud veinide puhul. Tootjad hakkasid koostööd tegema ja rajasid 1948. aastal Pouilly veiniühistu ning seejärel veinitootjate ühingu Confrérie des Baillis, mille eesmärk oli Pouilly veinide tutvustamine. Sellest ajast alates turustatakse suur osa toodangust siseturul ja seda eksporditakse rohkem kui 90 riiki.

2009. aastal oli toodang ligikaudu 1 000 hektoliitrit 30 hektari kohta, seejuures on need viinamarjaistandused peamiselt pereettevõtted. Tegemist on kuivade vaiksete valgete veinidega, mille värvus varieerub kahvatukollasest kuldseni.

Veinid on hõrgud, erksad ja värskendavad. Neil on sageli mineraalsed ja valgetele lilledele ja kuivatatud puuviljadele omased nüansid, millel on teatav ümarus. Mõõdukalt ookeaniline kliima, kaitstus läänetuulte eest ning lähedalasuv Loire'i jõgi, millel on oluline termoregulatsiooni roll, annavad sellele geograafilisele piirkonnale suurepärased kliimatingimused sordi 'Chasselas B' kasvatamiseks.

Pehmed temperatuurid viinapuude kasvutsükli ajal tagavad viinamarjade korrapärase küpsemise, samas kui soojade päevade ja jahedate ööde vaheldumine kogu valmimisperioodi jooksul säilitab veinide värskuse ja arendab nende aroomi.

Sajandite jooksul põhjalikke muutusi üle elanud piirkond on siiski alati säilitanud oma viinamarjakasvatustraditsioonid. Nendes kõrge kvalitatiivse potentsiaaliga tingimustes, kus viinapuud on olnud viimaste aastasadade jooksul teiste põllukultuuride suhtes suuresti eelisolukorras, saab viinamarjakasvatus endiselt kogu tähelepanu.

Kasutusviisid on kinnistunud piiritletud kasvatusalal, kus asuvad vaid õhukese mullaga, pigem järskudel nõlvadel asuvad maatükid. Need asukohad nõuavad taimede ja nende tootmispotentsiaali optimaalset kasutamist, see tähendab suurt istutustihedust, täpseid viljelusmeetodeid ja hoolikat tagasilõikamist. Selline tegutsemisviis tuleneb oma viinamarjakasvatustraditsioonidele ja -maastikule pühendunud kogukonna esivanemate oskusteabest. Seda pühendumust tõendab 17. sajandil loodud viinamarjakasvatajate ühenduste püsimajäämine tänini.

Oskusteave väljendub ka tootjate oskuses kasutada ära mitme põlvkonna kogemusepagasit, et tuua esile looduskeskkonna eripära ja rikkus: peened „Pouilly-sur-Loire“ veinid.

Päritolunimetusega „Pouilly-sur-Loire“ valgete veinide maine on aina paranenud. Veinid avastasid juba 12. sajandil Charité-sur-Loire’i mungad, seejärel märkas neid 16. sajandil kolmadasse seisusesse kuulunud Guy Coquille, kes märkis, et piirkonna veinid olid kuningriigi vägevate lauas. Veinidega seotud rahvusvaheline kaubandus tõendab nende mainet veelgi.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimise ning veini valmistamise erandit, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi 2020. aasta ametlike geograafiliste indeksite alusel:

| — | Cheri departemang: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny, Vinon; |
| --- | --- |

—

Cheri departemang: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny, Vinon;

| — | Loiret' departemang: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Saint-Brisson-sur-Loire, Thou; |
| --- | --- |

—

Loiret' departemang: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Saint-Brisson-sur-Loire, Thou;

| — | Nièvre'i departemang: Alligny-Cosne, Bulcy, Cosne-Cours-sur-Loire, La Celle-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup, Saint-Père. |
| --- | --- |

—

Nièvre'i departemang: Alligny-Cosne, Bulcy, Cosne-Cours-sur-Loire, La Celle-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup, Saint-Père.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kõik lisamärked esitatakse etiketil tähesuurusega, mille kõrgus, laius ja paksus moodustavad kuni poole kaitstud päritolunimetuse tähtede vastavatest mõõtmetest.

Tähed, mida kasutatakse täiendava kohanime Val de Loire märkimiseks, ei tohi olla suuremad (kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku nende tähtede suurusest, mis moodustavad kaitstud päritolunimetuse nime.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on – kantud katastrisse; – märgitud saagideklaratsioonile.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c8e782e2-9df9-46eb-b243-3eff89c512ec

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---