# Az Európai Unió C 374/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 374 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. szeptember 30. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 374

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. szeptember 30.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 374/01 | A Bizottság közleménye a védelmi és biztonsági célú kooperatív beszerzésekre vonatkozó iránymutatásról (a honvédelem és biztonság területén odaítélt szerződésekről szóló 2009/81/EK irányelv) szóló bizottsági közlemény módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 374/02 | A Bizottság Közleménye – Iránymutatás az uniós versenyjognak az egyéni önfoglalkoztatók munkafeltételeire vonatkozó kollektív megállapodásokra történő alkalmazásáról | 2 |
| 2022/C 374/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10629 – CSL / VIFOR PHARMA) (
  1
  ) | 14 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2022/C 374/01

A Bizottság közleménye a védelmi és biztonsági célú kooperatív beszerzésekre vonatkozó iránymutatásról (a honvédelem és biztonság területén odaítélt szerződésekről szóló 2009/81/EK irányelv) szóló bizottsági közlemény módosításáról (
  1
  )

1

1

2022/C 374/02

A Bizottság Közleménye – Iránymutatás az uniós versenyjognak az egyéni önfoglalkoztatók munkafeltételeire vonatkozó kollektív megállapodásokra történő alkalmazásáról

2

2022/C 374/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10629 – CSL / VIFOR PHARMA) (
  1
  )

1

14

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 374/04 | Euroátváltási árfolyamok — 2022. szeptember 29. | 15 |
| 2022/C 374/05 | A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletében felsorolt anyagok felhasználás céljából történő forgalomba hozatalának és/vagy felhasználásának engedélyezéséről szóló európai bizottsági határozatok összefoglalója
  (Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet
  64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

   (
  1
  ) | 16 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2022/C 374/06 | A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás | 17 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 374/04

Euroátváltási árfolyamok — 2022. szeptember 29.

15

2022/C 374/05

A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletében felsorolt anyagok felhasználás céljából történő forgalomba hozatalának és/vagy felhasználásának engedélyezéséről szóló európai bizottsági határozatok összefoglalója
  (Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet
  64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

   (
  1
  )

(Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet

64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

1

16

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2022/C 374/06

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

17

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 374/07 | Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele. | 18 |
| 2022/C 374/08 | A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 30 |
| 2022/C 374/09 | A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 41 |
| 2022/C 374/10 | A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 52 |

V   Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2022/C 374/07

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

18

2022/C 374/08

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

30

2022/C 374/09

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

41

2022/C 374/10

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

52

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 374/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 374/1

---

A Bizottság közleménye a védelmi és biztonsági célú kooperatív beszerzésekre vonatkozó iránymutatásról (a honvédelem és biztonság területén odaítélt szerződésekről szóló 2009/81/EK irányelv) szóló bizottsági közlemény módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 374/01)

A Bizottság 2019. május 8-án elfogadta a védelmi és biztonsági célú kooperatív beszerzésekre vonatkozó iránymutatásról szóló közleményt (1) (a továbbiakban: közlemény). A közlemény azokat a lehetőségeket vizsgálja meg, hogy milyen módon kerülhet sor kooperatív beszerzésekre a védelmi beszerzésekről szóló 2009/81/EK irányelvvel (2) (a továbbiakban: irányelv) összhangban.

A közlemény részletes iránymutatást nyújt az irányelv 13. cikkének c) pontja szerinti kizárások alkalmazását illetően. Ebben az összefüggésben meghatározza azt is, hogy a tagállamoknak milyen adatokat kell feltüntetniük a közös kooperatív programmal kapcsolatban a Bizottságnak küldendő értesítésben.

A közleményben jelenleg az áll, hogy az értesítést a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóságnak (DG GROW) kell elküldeni. Miután a Bizottság szolgálatain belüli feladatok átszervezésre kerültek, és az irányelvvel kapcsolatos felelősséget a Védelmi és Űripari Főigazgatóságra (DG DEFIS) ruházták át, az elérhetőségeket aktualizálni kell.

Ezért a közlemény 3.7. pontjának negyedik, ötödik és hatodik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az értesítéseket a Védelmi és Űripari Főigazgatóság (DG DEFIS) részére kell küldeni, vagy postai úton, vagy e-mailben. Az értesítéseket fogadó e-mail-cím: EC-DEFENCE-PROCUREMENT@ec.europa.eu

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Defence Industry and Space (DG DEFIS) |
| Defence and Security Procurement |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË” |

European Commission

Directorate-General for Defence Industry and Space (DG DEFIS)

Defence and Security Procurement

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË”

---

(1)  A Bizottság közleménye a védelmi és biztonsági célú kooperatív beszerzésekre vonatkozó iránymutatásról (a honvédelem és biztonság területén odaítélt szerződésekről szóló 2009/81/EK irányelv) (HL C 157., 2019.5.8., 1. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/81/EK irányelve (2009. július 13.) a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról (HL L 216., 2009.8.20., 76. o.).

2

---

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 374/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 374/2

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Iránymutatás az uniós versenyjognak az egyéni önfoglalkoztatók munkafeltételeire vonatkozó kollektív megállapodásokra történő alkalmazásáról

(2022/C 374/02)

1.   Bevezetés

| (1) | Ez az iránymutatás meghatározza azokat az elveket, amelyek alapján az egyéni önfoglalkoztatók és egy vagy több vállalkozás („az üzleti partnerek”) közötti, az egyéni önfoglalkoztatók munkafeltételeire vonatkozó kollektív tárgyalások eredményeként létrejött, vállalkozások közötti megállapodások, vállalkozások társulásai által hozott döntések és összehangolt magatartások (a továbbiakban együttesen: megállapodások) az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 101. cikke értelmében értékelendők. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ezen iránymutatás alkalmazásában:






  a) | „egyéni önfoglalkoztató”: olyan személy, aki nem rendelkezik munkaszerződéssel vagy nem áll munkaviszonyban, és aki az érintett szolgáltatások nyújtása során elsősorban saját személyes munkájára támaszkodik; |
| --- | --- | --- |

(2)

a)

„egyéni önfoglalkoztató”: olyan személy, aki nem rendelkezik munkaszerződéssel vagy nem áll munkaviszonyban, és aki az érintett szolgáltatások nyújtása során elsősorban saját személyes munkájára támaszkodik;

| b) | „üzleti partner”: olyan vállalkozás, amely számára az egyéni önfoglalkoztatók szolgáltatásokat nyújtanak (azaz e vállalkozások szakmai ügyfelei), beleértve az ilyen vállalkozások társulásait is; |
| --- | --- |

b)

„üzleti partner”: olyan vállalkozás, amely számára az egyéni önfoglalkoztatók szolgáltatásokat nyújtanak (azaz e vállalkozások szakmai ügyfelei), beleértve az ilyen vállalkozások társulásait is;

| c) | „kollektív megállapodás”: olyan megállapodás, amelyet az egyéni önfoglalkoztatók vagy képviselőik és üzleti partnereik tárgyaltak és kötöttek meg, amennyiben e megállapodás jellegénél és céljánál fogva az ilyen egyéni önfoglalkoztatók munkafeltételeire vonatkozik (1); |
| --- | --- |

c)

„kollektív megállapodás”: olyan megállapodás, amelyet az egyéni önfoglalkoztatók vagy képviselőik és üzleti partnereik tárgyaltak és kötöttek meg, amennyiben e megállapodás jellegénél és céljánál fogva az ilyen egyéni önfoglalkoztatók munkafeltételeire vonatkozik (1);

| d) | „digitális munkaplatform”: minden olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az alábbi követelmények mindegyikének megfelelő kereskedelmi szolgáltatást nyújt: i. a szolgáltatást legalább részben elektronikus úton, például weboldalon vagy mobilalkalmazáson keresztül, a távolból nyújtják; ii. a szolgáltatást az azt igénybe vevő fél kérésére nyújtják; és iii. a szolgáltatás szükséges és lényeges elemként magában foglalja egyének által végzett munka megszervezését, függetlenül attól, hogy a munkát online vagy egy adott helyszínen végzik-e (2). |
| --- | --- |

d)

„digitális munkaplatform”: minden olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az alábbi követelmények mindegyikének megfelelő kereskedelmi szolgáltatást nyújt: i. a szolgáltatást legalább részben elektronikus úton, például weboldalon vagy mobilalkalmazáson keresztül, a távolból nyújtják; ii. a szolgáltatást az azt igénybe vevő fél kérésére nyújtják; és iii. a szolgáltatás szükséges és lényeges elemként magában foglalja egyének által végzett munka megszervezését, függetlenül attól, hogy a munkát online vagy egy adott helyszínen végzik-e (2).

| (3) | Az EUMSZ 101. cikke tiltja a vállalkozások közötti olyan megállapodásokat, amelyek korlátozzák a belső piacon belüli versenyt, különösen akkor, ha közvetlen vagy közvetett módon rögzítik a beszerzési vagy eladási árakat, illetve bármely egyéb üzleti feltételt. Az uniós versenyszabályok az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkének (3) bekezdésén alapulnak, amely előírja az Unió számára egy belső piac létrehozását, a versenytorzulás elkerülését biztosító rendszert is beleértve (3). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdése arról is rendelkezik, hogy az Uniónak egy „magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaság” létrehozását kell előmozdítania. Hasonlóképpen, az EUMSZ 9. cikke úgy rendelkezik, hogy „[p]olitikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális védelem biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket”. E célból az Unió elismeri a szociális párbeszéd és a kollektív tárgyalások fontos szerepét, és az EUMSZ 152. cikke értelmében kötelezettséget vállal arra, hogy „önállóságuk tiszteletben tartása mellett elősegíti a szociális partnerek közötti párbeszédet”. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 28. cikke szintén elismeri a kollektív tárgyaláshoz és fellépéshez való jogot (4). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Az Európai Unió Bírósága („a Bíróság”) figyelembe vette az Unió szociálpolitikai célkitűzéseit, amikor az Albany-ügyben a szociális partnerek közötti kollektív tárgyalások összefüggésében megállapította, hogy a munkáltatókat és munkavállalókat képviselő szervezetek közötti kollektív szerződések bizonyos versenykorlátozó hatásokkal járnak, ugyanakkor a munkafeltételek javítása céljából szükségesek (5). Ezért a munkáltatók és a munkavállalók közötti kollektív tárgyalások keretében kötött, a munkafeltételek (többek között a díjazás) javítására irányuló megállapodások jellegükre és céljukra tekintettel nem tartoznak az EUMSZ 101. cikkének hatálya alá, és így nem sértik az uniós versenyjogot („Albany-kivétel”) (6). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Az önfoglalkoztatók helyzete más. Az EUMSZ 101. cikkében foglalt tilalom a „vállalkozásokra” vonatkozik, amely tág fogalom, és minden gazdasági tevékenységet folytató jogalanyra kiterjed, függetlenül azok jogállásától és finanszírozásuk módjától (7). Következésképpen az önfoglalkoztatók – még akkor is, ha önállóan dolgozó személyek – főszabály szerint az EUMSZ 101. cikke értelmében vett vállalkozásoknak minősülnek, mivel egy adott piacon díjazás ellenében kínálják szolgáltatásaikat, és tevékenységüket független gazdasági szereplőként végzik (8). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | A Bíróság azt is pontosította, hogy az Albany-kivétel az ún. látszólagos önfoglalkoztatókra is kiterjed, mivel a munkavállalókéhoz hasonló helyzetben lévőnek tekintendők (9). Ebben az összefüggésben a Bíróság szerint egy magánszemélyt látszólagos önfoglalkoztatónak kell tekinteni, ha: a) munkáltatója irányítása alatt dolgozik különösen a munkavégzés idejének, helyének és tartalmának meghatározását illetően; b) nem osztozik a munkáltató kereskedelmi kockázataiban, és c) a munkaviszony időtartama alatt a munkáltató vállalkozásának szerves részét képezi, azaz az adott vállalkozással egy gazdasági egységet alkot. Ezek a kritériumok irányadók az uniós versenyjog alkalmazásában, függetlenül attól, hogy az adott személyt a nemzeti jog adózási, közigazgatási vagy szervezeti szempontból önálló vállalkozónak minősítette-e, és az adott ügy tényállásának fényében eseti alapon történő értékelést tesznek szükségessé (10). Mindazonáltal mindaddig, amíg egy látszólagos önfoglalkoztatóról valamely bíróság vagy közigazgatási hatóság meg nem állapítja, hogy munkavállaló, az érintett jogi szempontból nem rendelkezik bizonyossággal a tekintetben, hogy alkalmazandó esetében az Albany-kivétel. Amennyiben egy személyről megállapítják, hogy munkavállaló, nem áll fenn annak kockázata, hogy az illető megszegi az EUMSZ 101. cikkét azáltal, ha a munkafeltételek javítására irányuló kollektív tárgyalásokban vagy megállapodásokban részt vesz. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Ugyanakkor az önfoglalkoztatók egy része saját munkafeltételeik befolyásolása terén nehézségekkel szembesül. Különösen jellemző ez az egyéni önfoglalkoztatókra, akik önállóan dolgoznak és elsősorban saját személyes munkájukból élnek. Előfordulhat, hogy egyes egyéni önfoglalkoztatók – még ha nem is integrálódtak teljes mértékben a megbízójuk üzleti tevékenységébe ugyanúgy, mint a munkavállalók – nem teljesen függetlenek a megbízójuktól, vagy nem rendelkeznek kellő tárgyalási pozícióval. E helyzethez a közelmúlt munkaerőpiaci fejleményei is hozzájárultak, különösen az üzleti és személyi szolgáltatási tevékenységek alvállalkozásba adásának és kiszervezésének trendje, valamint a termelési folyamatok digitalizációja és az onlineplatform-gazdaság térnyerése (11). A kollektív tárgyalások fontos eszközt jelenthetnek az egyéni önfoglalkoztatók munkafeltételeinek javításához. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Mindezek alapján ez az iránymutatás egyértelműsíti, hogy a) a munkavállalókéhoz hasonló helyzetben lévő egyéni önfoglalkoztatók által kötött kollektív megállapodások nem tartoznak az EUMSZ 101. cikkének hatálya alá; valamint, b) hogy a Bizottság nem fog beavatkozni az olyan egyéni önfoglalkoztatók által kötött kollektív megállapodások esetében, akik úgy tapasztalják, hogy üzleti partnereikkel szemben egyenlőtlen alkupozícióban vannak. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Ez az iránymutatás kifejti, hogy a Bizottság hogyan fogja alkalmazni az uniós versenyjogot, az uniós jog egyéb szabályai vagy elvei alkalmazásának sérelme nélkül. Ez az iránymutatás nem keletkeztet szociális jogokat vagy kötelezettségeket, és nem érinti a tagállamok szociálpolitikával összefüggő előjogait vagy a szociális partnerek autonómiáját. Nem érinti a tagállamoknak és/vagy a szociális partnereknek a munkajog keretében fennálló, a kollektív tárgyalások szervezésével kapcsolatos hatásköreit és/vagy a tagállamok gyakorlatait. Nem érinti továbbá a „munkavállaló” vagy az „önálló vállalkozó” fogalmának a nemzeti jog szerinti meghatározását (12), illetve az egyéni önfoglalkoztató azon lehetőségét sem, hogy az uniós vagy a nemzeti jog alapján foglalkoztatási viszonyának átsorolását kérje (vagy hogy a nemzeti hatóságok/bíróságok ilyen eseteket értékeljenek). Pusztán azokat a feltételeket pontosítja, amelyek mellett bizonyos egyéni önfoglalkoztatók és üzleti partnereik kollektív tárgyalásokat folytathatnak, illetve kollektív megállapodásokat köthetnek anélkül, hogy emiatt felmerülne az EUMSZ 101. cikk megsértésének kockázata. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Ez az iránymutatás nem érinti továbbá az EUMSZ 101. cikkének a kollektív tárgyalások keretében kötött megállapodások tekintetében történő, Bíróság általi bármiféle későbbi értelmezését sem. Nem érinti az uniós versenyjognak az EUMSZ 42. cikkében és a releváns uniós jogszabályokban a mezőgazdasági és halászati ágazatra vonatkozóan előírtak szerinti alkalmazását (13). Továbbá az EUMSZ 101. cikk (3) bekezdése alkalmazásának sérelme nélkül alkalmazandó, mely bekezdés értelmében a 101. cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek alkalmazásától el lehet tekinteni az olyan esetekben, amikor a megállapodás: a) hozzájárul az áruk termelésének vagy forgalmazásának javításához, illetve a műszaki vagy gazdasági fejlődés előmozdításához, b) lehetővé teszi a fogyasztók méltányos részesedését a belőle eredő előnyből. c) csak nélkülözhetetlen versenykorlátozásokat tartalmaz, és d) nem teszi lehetővé a felek számára, hogy a szóban forgó termékek vagy szolgáltatások jelentős része tekintetében megszüntessék a versenyt (14). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | A kétségek elkerülése érdekében az iránymutatás hatálya alá nem tartozó önfoglalkoztatók által megtárgyalt és megkötött kollektív megállapodások nem feltétlenül sértik az EUMSZ 101. cikkét, hanem egyedi elbírálás tárgyát képezik, a vállalkozások közötti megállapodások bármely más típusához hasonlóan. |
| --- | --- |

(12)

2.   Általános alkalmazási kör

2.1.   Az iránymutatás hatálya alá tartozó megállapodások típusai

| (13) | Ez az iránymutatás a (2) pont c) alpontjában meghatározott „kollektív megállapodásokra” alkalmazandó. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Az önálló vállalkozók kollektív képviseleti csatornáinak meghatározására vonatkozó tagállami mérlegelési jogkör sérelme nélkül, ez az iránymutatás a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban folytatott kollektív tárgyalások valamennyi formájára alkalmazandó, a szociális partnereken vagy más egyesülésen keresztül folytatott tárgyalásoktól kezdve egészen az egyéni önfoglalkoztatók egy csoportja által az üzleti partnereikkel vagy e partnerek társulásaival folytatott közvetlen tárgyalásokig. Alkalmazandó továbbá azokra az esetekre is, amikor az egyéni önfoglalkoztatók - egyénileg vagy csoportosan – egy meglévő, az üzleti partnerük és a munkavállalók/egyéni önfoglalkoztatók egy csoportja között létrejött kollektív szerződés hatálya alá kívánnak tartozni („opt-in”). |
| --- | --- |

(14)

| (15) | (Az egyéni önfoglalkoztatók munkafeltételei közé tartoznak az olyan kérdések, mint a díjazás, a prémiumok és jutalmak, a munkaidő és a munkaidő-beosztás, a szabadság, a munkavégzés fizikai helyszínei, az egészség és biztonság, a biztosítás és a társadalombiztosítás, valamint azok a feltételek, amelyek mellett az egyéni önfoglalkoztató – például a munkafeltételekre vonatkozó megállapodás megsértése esetén – jogosult beszüntetni a szolgáltatásnyújtást vagy amelyek mellett az üzleti partner jogosult beszüntetni az egyéni önfoglalkoztató szolgáltatásainak igénybevételét. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | (A kollektív megállapodások tárgyalásának és megkötésének előfeltétele, hogy a kollektív megállapodás tárgyalása és megkötése előtt az egyes tárgyalási oldalakon elhelyezkedő felek csoportjain belül bizonyos fokú koordináció valósuljon meg. Az ilyen koordináció az egyes tárgyalási oldalak részéről megvalósulhat az érintett felek között a témára (munkafeltételek) és/vagy a tárgyalási formára (pl. többoldalú vagy képviselők kijelölésével) vonatkozó közös megközelítés meghatározására irányuló megállapodás vagy információcsere formájában. Amennyiben az ilyen koordináció a kollektív megállapodás megtárgyalása vagy megkötése szempontjából szükséges és arányos, az iránymutatás alkalmazásában ugyanúgy kezelendő, mint az a kollektív megállapodás, amelyhez kapcsolódik (vagy ha sikertelen tárgyalásokról van szó, az, amelyhez kapcsolódott volna) (15). |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Ez az iránymutatás nem terjed ki a vállalkozásoknak vagy ezek társulásainak az egyéni önfoglalkoztatók munkafeltételeinek javítását célzó olyan döntéseire, megállapodásaira vagy összehangolt magatartására, amelyeket az egyéni önfoglalkoztatók és üzleti partnereik közötti tárgyalások (vagy azok előkészítése) keretén kívül kötöttek. Különösen nem terjed ki azokra a megállapodásokra, amelyek túlmutatnak a munkafeltételek szabályozásán, vagy az egyéni önfoglalkoztatók által vagy az üzleti partnereik által a fogyasztók (16) számára kínált szolgáltatások feltételeit (különösen az árakat) határozzák meg, vagy amelyek korlátozzák a vállalkozások azon szabadságát, hogy az igényeiknek megfelelő munkaerőpiaci szolgáltatókkal kössenek szerződést.







  1. példa



  Szituáció: Egyéni önfoglalkoztató futárok a B városban működő három kézbesítési platformnak nyújtják szolgáltatásaikat. A kézbesítési platformok és a futárok között kollektív megállapodás van érvényben, amely meghatározza a platformok által a futárok részére fizetendő díjakat, valamint a platformoknak a futárokkal szemben fennálló minimális egészségügyi és biztonsági kötelezettségeit. A kollektív megállapodás előírja a futárok számára, hogy szolgáltatásaikat a város egy meghatározott területére korlátozzák. E célból a megállapodás a várost három különböző területre osztja fel, minden egyes platform futáraihoz adott terület tartozik. Ettől függetlenül B városban az egyéni önfoglalkoztató futárok megállapodnak abban, hogy egy adott munkanapon négy óránként legfeljebb húsz kézbesítést végeznek.

  Elemzés: A példa két, az EUMSZ 101. cikke értelmében vett, vállalkozások közötti megállapodást tartalmaz: a) a platformok és az egyéni önfoglalkoztató futárok közötti kollektív megállapodást; valamint b) az egyéni önfoglalkoztató futárok közötti megállapodást a kézbesítések maximális számáról. A kollektív megállapodás az iránymutatás hatálya alá tartozik, mivel kollektív tárgyalások eredményeként jött létre, és szabályozza azokat a munkafeltételeket (díjak, egészségügyi és biztonsági feltételek), amelyek mellett az egyéni önfoglalkoztatók szolgáltatásaikat nyújtják a platformok részére. A kollektív megállapodás azon része azonban, amely a város területét felosztja a három platform között, nem a futárok munkafeltételeire vonatkozik, hanem piacfelosztási megállapodásnak minősül, és ily módon valószínűleg a céljánál fogva sérti az EUMSZ 101. cikkét (17).
  Ezzel szemben az egyéni önfoglalkoztató futárok között az egy munkanapra jutó kézbesítések számáról kötött külön megállapodás nem az egyéni önfoglalkoztatók és üzleti partnereik közötti kollektív tárgyalások eredménye, ezért az nem tartozik ezen iránymutatás hatálya alá, hanem attól elkülönítve értékelendő.


  2. példa



  Szituáció: Az X tagállamban működő hivatásos sportklubok megállapodnak egymás között arról, hogy nem vesznek fel sportolókat egymástól az alatt az idő alatt, amíg az adott sportoló és valamelyik sportklub közötti szerződés érvényben van. A klubok a 35 évesnél idősebb sportolók díjazásának mértékét is koordinálják.

  Elemzés: A sportklubok közötti megállapodások az EUMSZ 101. cikke értelmében vállalkozások közötti megállapodásoknak minősülnek. Ezek a megállapodások nem tartoznak ezen iránymutatás hatálya alá, mivel azokról nem egyéni önfoglalkoztatók és üzleti partnereik tárgyaltak, tehát nem minősülnek kollektív szerződésnek. Valószínűsíthető, hogy az első megállapodás céljánál fogva sérti az EUMSZ 101. cikkét, mivel korlátozza a sportklubok között a piacon elérhető legjobb sportolók felvételéért folyó versenyt. A második (bérmegállapítási) megállapodás célja szintén sértheti az EUMSZ 101. cikkét, mivel lényegében versenytársak (a klubok) között a bekerülési költségeik összehangolása érdekében létrejött megállapodásról van szó.
  Összességében e példa a vállalkozások olyan munkaerőpiaci gyakorlatait mutatja be, amelyek nem tartoznak ezen iránymutatás hatálya alá, és valószínűleg sértik az EUMSZ 101. cikkét. |
| --- | --- |

(17)

1. példa

Szituáció: Egyéni önfoglalkoztató futárok a B városban működő három kézbesítési platformnak nyújtják szolgáltatásaikat. A kézbesítési platformok és a futárok között kollektív megállapodás van érvényben, amely meghatározza a platformok által a futárok részére fizetendő díjakat, valamint a platformoknak a futárokkal szemben fennálló minimális egészségügyi és biztonsági kötelezettségeit. A kollektív megállapodás előírja a futárok számára, hogy szolgáltatásaikat a város egy meghatározott területére korlátozzák. E célból a megállapodás a várost három különböző területre osztja fel, minden egyes platform futáraihoz adott terület tartozik. Ettől függetlenül B városban az egyéni önfoglalkoztató futárok megállapodnak abban, hogy egy adott munkanapon négy óránként legfeljebb húsz kézbesítést végeznek.

Elemzés: A példa két, az EUMSZ 101. cikke értelmében vett, vállalkozások közötti megállapodást tartalmaz: a) a platformok és az egyéni önfoglalkoztató futárok közötti kollektív megállapodást; valamint b) az egyéni önfoglalkoztató futárok közötti megállapodást a kézbesítések maximális számáról. A kollektív megállapodás az iránymutatás hatálya alá tartozik, mivel kollektív tárgyalások eredményeként jött létre, és szabályozza azokat a munkafeltételeket (díjak, egészségügyi és biztonsági feltételek), amelyek mellett az egyéni önfoglalkoztatók szolgáltatásaikat nyújtják a platformok részére. A kollektív megállapodás azon része azonban, amely a város területét felosztja a három platform között, nem a futárok munkafeltételeire vonatkozik, hanem piacfelosztási megállapodásnak minősül, és ily módon valószínűleg a céljánál fogva sérti az EUMSZ 101. cikkét (17).

Ezzel szemben az egyéni önfoglalkoztató futárok között az egy munkanapra jutó kézbesítések számáról kötött külön megállapodás nem az egyéni önfoglalkoztatók és üzleti partnereik közötti kollektív tárgyalások eredménye, ezért az nem tartozik ezen iránymutatás hatálya alá, hanem attól elkülönítve értékelendő.

2. példa

Szituáció: Az X tagállamban működő hivatásos sportklubok megállapodnak egymás között arról, hogy nem vesznek fel sportolókat egymástól az alatt az idő alatt, amíg az adott sportoló és valamelyik sportklub közötti szerződés érvényben van. A klubok a 35 évesnél idősebb sportolók díjazásának mértékét is koordinálják.

Elemzés: A sportklubok közötti megállapodások az EUMSZ 101. cikke értelmében vállalkozások közötti megállapodásoknak minősülnek. Ezek a megállapodások nem tartoznak ezen iránymutatás hatálya alá, mivel azokról nem egyéni önfoglalkoztatók és üzleti partnereik tárgyaltak, tehát nem minősülnek kollektív szerződésnek. Valószínűsíthető, hogy az első megállapodás céljánál fogva sérti az EUMSZ 101. cikkét, mivel korlátozza a sportklubok között a piacon elérhető legjobb sportolók felvételéért folyó versenyt. A második (bérmegállapítási) megállapodás célja szintén sértheti az EUMSZ 101. cikkét, mivel lényegében versenytársak (a klubok) között a bekerülési költségeik összehangolása érdekében létrejött megállapodásról van szó.

Összességében e példa a vállalkozások olyan munkaerőpiaci gyakorlatait mutatja be, amelyek nem tartoznak ezen iránymutatás hatálya alá, és valószínűleg sértik az EUMSZ 101. cikkét.

2.2.   Az iránymutatás hatálya alá tartozó személyek

| (18) | Ez az iránymutatás a 2. pont a) alpontjában meghatározott egyéni önfoglalkoztatók munkafeltételeivel kapcsolatos kollektív megállapodásokra vonatkozik. Az egyéni önfoglalkoztatók szolgáltatásuk nyújtásához bizonyos árukat vagy eszközöket használhatnak fel. A takarító például takarítóeszközöket használ, a zenész pedig hangszeren játszik. Ezekben az esetekben az árukat kiegészítő eszközként használják a végső szolgáltatás nyújtásához, ezért úgy kell tekinteni, hogy az egyéni önfoglalkoztató saját személyes munkájára támaszkodik. Ezzel szemben ez az iránymutatás nem alkalmazandó azokra a helyzetekre, amikor az egyéni önfoglalkoztató gazdasági tevékenysége pusztán áruk vagy eszközök megosztásából vagy hasznosításából, vagy áruk/szolgáltatások viszonteladásából áll. Ha például egy egyéni önfoglalkoztató szállást ad bérbe vagy gépjárműalkatrészek viszonteladójaként jár el, ezek a tevékenységek az eszközök hasznosításához és az áruk viszonteladásához kapcsolódnak, nem pedig személyes munka nyújtásához. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Ezen iránymutatás 3. szakasza meghatározza az egyéni önfoglalkoztatókat érintő kollektív megállapodások azon kategóriáit, amelyek a Bizottság megítélése szerint nem tartoznak az EUMSZ 101. cikkének hatálya alá, a 4. szakasz pedig a kollektív megállapodások azon kategóriáit határozza meg, amelyekre vonatkozóana Bizottság nem fog beavatkozni. Függetlenül attól, hogy az egyéni önfoglalkoztatók vagy a kollektív megállapodások az iránymutatás 3. vagy 4. szakaszában meghatározott kategóriákba tartoznak-e, az iránymutatás hatályát meghatározó, –e szakaszban lefektetett – általános elvek alkalmazandók. A 3. és 4. szakaszban meghatározott kritériumoknak akkor kell teljesülniük, amikor az egyéni önfoglalkoztatók a kollektív tárgyalást folytatják és a kollektív megállapodást megkötik az üzleti partnereikkel. |
| --- | --- |

(19)

3.   A munkavállalókhoz hasonló helyzetű egyéni önfoglalkoztatók által kötött, az EUMSZ 101. Cikke hatályán kívül eső kollektív megállapodások

| (20) | Azokban az esetekben, amikor az egyéni önfoglalkoztatók a munkavállalókéhoz hasonló helyzetben vannak, az általuk kötött kollektív megállapodások az EUMSZ 101. cikkének hatályán kívül esőnek fognak minősülni függetlenül attól, hogy az érintett személyek megfelelnek-e a „látszólagos önálló vállalkozó” kritériumainak is (lásd az iránymutatás (7) pontját) (18). |
| --- | --- |

(20)

| (21) | A Bíróság kimondta, hogy az önálló vállalkozói tevékenységet folytató szolgáltatókra vonatkozó kollektív szerződés akkor tekinthető a szociális partnerek közötti párbeszéd eredményének, ha a szolgáltatók a munkavállalókéhoz hasonló helyzetben vannak (19). Megerősítette, hogy „napjaink gazdaságában nem mindig lehet egyszerűen vállalkozói státuszként meghatározni a szolgáltatást nyújtó önálló vállalkozók státuszát” (20). A Bíróság azt is kimondta, hogy „a szolgáltató elveszítheti a független gazdasági szereplő minőségét, és így a vállalkozási státuszát, ha a piaci magatartását nem önállóan határozza meg, hanem teljes mértékben a megbízójától függ, mivel egyáltalán nem ő viseli a megbízó tevékenységéből eredő pénzügyi és kereskedelmi kockázatokat, és a megbízó vállalkozásába integrált segédszervként működik” (21). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | E kritériumok alapján, valamint figyelembe véve az uniós és nemzeti munkaerőpiaci fejleményeket (a jogszabályok és az ítélkezési gyakorlat tekintetében), ezen iránymutatás alkalmazásában a Bizottság megítélése szerint az egyéni önfoglalkoztatóknak ezen iránymutatás 3.1., 3.2. és 3.3. szakaszában említett kategóriái a munkavállalókéhoz hasonló helyzetben vannak, és ezért az általuk kötött kollektív megállapodások nem tartoznak az EUMSZ 101. cikkének hatálya alá (22): |
| --- | --- |

(22)

3.1.   Gazdaságilag függő helyzetben lévő egyéni önfoglalkoztatók

| (23) | Azok az egyéni önfoglalkoztatók, akik kizárólag vagy túlnyomórészt egy üzleti partnernek nyújtják szolgáltatásaikat, valószínűleg gazdaságilag az adott üzleti partnertől függő helyzetben vannak. Az ilyen egyéni önfoglalkoztatók általában nem önállóan határozzák meg a piaci magatartásukat, és nagymértékben függnek az üzleti partnerüktől, vállalkozásának szerves részét képezik, azaz az adott vállalkozáson belüli gazdasági egységnek számítanak. Emellett nagyobb valószínűséggel utasíthatók arra vonatkozóan, hogy hogyan végezzék a munkájukat. A gazdaságilag függő helyzetben lévő egyéni önfoglalkoztatók problémáját számos olyan nemzeti jogszabály is elismerte, amelyek biztosítják az ilyen egyéni önfoglalkoztatók számára a kollektív tárgyaláshoz való jogot, feltéve, hogy megfelelnek a vonatkozó nemzeti intézkedésekben meghatározott kritériumoknak (23). |
| --- | --- |

(23)

| (24) | A Bizottság megítélése szerint az egyéni önfoglalkoztató akkor van gazdaságilag függő helyzetben, ha egy egyéves vagy kétéves időszakon belül a munkával kapcsolatos összjövedelmének átlagosan legalább 50 %-a egyetlen üzleti partnertől származik (24). |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Tehát nem tartoznak az EUMSZ 101. cikkének hatálya alá a munkafeltételekre irányuló olyan kollektív megállapodások, amelyek gazdaságilag függő helyzetben lévő egyéni önfoglalkoztatók és azon üzleti partnerük között jöttek létre, akitől vagy amelytől gazdaságilag függő helyzetben vannak.







  3. példa



  Szituáció: X társaság építészeti cég, amely számos (önálló vállalkozó) építészmérnököt szerződtet projektjeinek kivitelezésére. Az építészek jövedelmének 90 %-a X társaságtól származik, ahogy ezt adóbevallásaik is tanúsítják. Kollektív tárgyalásokat folytatnak és megállapodást kötnek X társasággal, amely legfeljebb heti 45 órás munkaidőt, 26 naptári nap éves szabadságot és az egyes építészek tapasztalata alapján meghatározott díjazást ír elő.

  Elemzés: Az egyéni önfoglalkoztató építészek a többi független vállalkozóhoz hasonlóan általában az EUMSZ 101. cikke értelmében vett vállalkozásnak minősülnek, ezért ezt a rendelkezést alkalmazni kell a közöttük létrejött megállapodásokra. Az egyéni önfoglalkoztató építészek és X társaság között létrejött megállapodás azonban nem tartozik az EUMSZ 101. cikkének hatálya alá, mivel olyan, a munkafeltételekre vonatkozó kollektív megállapodásról van szó, amely X társaság és (gazdasági függőségük szempontjából) a munkavállalókéhoz hasonló helyzetben lévőnek tekinthető személyek között jött létre. Ebben a példában az építészek gazdaságilag függnek az üzleti partnerüktől (X társaságtól), mivel jövedelmük 90 %-a ettől a társaságtól származik. Ezért úgy tekinthetők, hogy X társaság szerves részét képezik. |
| --- | --- |

(25)

3. példa

Szituáció: X társaság építészeti cég, amely számos (önálló vállalkozó) építészmérnököt szerződtet projektjeinek kivitelezésére. Az építészek jövedelmének 90 %-a X társaságtól származik, ahogy ezt adóbevallásaik is tanúsítják. Kollektív tárgyalásokat folytatnak és megállapodást kötnek X társasággal, amely legfeljebb heti 45 órás munkaidőt, 26 naptári nap éves szabadságot és az egyes építészek tapasztalata alapján meghatározott díjazást ír elő.

Elemzés: Az egyéni önfoglalkoztató építészek a többi független vállalkozóhoz hasonlóan általában az EUMSZ 101. cikke értelmében vett vállalkozásnak minősülnek, ezért ezt a rendelkezést alkalmazni kell a közöttük létrejött megállapodásokra. Az egyéni önfoglalkoztató építészek és X társaság között létrejött megállapodás azonban nem tartozik az EUMSZ 101. cikkének hatálya alá, mivel olyan, a munkafeltételekre vonatkozó kollektív megállapodásról van szó, amely X társaság és (gazdasági függőségük szempontjából) a munkavállalókéhoz hasonló helyzetben lévőnek tekinthető személyek között jött létre. Ebben a példában az építészek gazdaságilag függnek az üzleti partnerüktől (X társaságtól), mivel jövedelmük 90 %-a ettől a társaságtól származik. Ezért úgy tekinthetők, hogy X társaság szerves részét képezik.

3.2.   Egyéni önfoglalkoztatók, akik munkavállalókkal „párhuzamosan” dolgoznak

| (26) | Azok az egyéni önfoglalkoztatók, akik ugyanazon üzleti partner munkavállalóival „párhuzamosan”, azokéval azonos vagy azokéhoz hasonló feladatokat végeznek, a munkavállalókhoz hasonló helyzetben vannak. Ezek az egyéni önfoglalkoztatók szolgáltatásaikat az üzleti partnerük irányítása alatt nyújtják, és nem viselik az üzleti partner tevékenységével járó kereskedelmi kockázatokat, továbbá nem rendelkeznek kellő függetlenséggel az érintett gazdasági tevékenység végzése tekintetében. Az illetékes nemzeti hatóságok/bíróságok feladata annak eldöntése, hogy a munkavállalókkal párhuzamosan dolgozó önfoglalkoztatók szerződéses jogviszonyát munkaviszonnyá kell-e átminősíteni. Az egyéni önfoglalkoztatóknak azonban képesnek kell lenniük kollektív megállapodásokat kötni munkafeltételeik javítása érdekében, amennyiben nem minősítették őket át munkavállalókká. Ezt a helyzetet több tagállam gyakorlata is elismeri, ahol a kollektív megállapodások (vagy az ilyen megállapodások egyes rendelkezései) az ugyanazon ágazatban tevékenykedő munkavállalókra és önfoglalkoztatókra egyaránt vonatkoznak (25). |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Ezért az üzleti partner és az e partner munkavállalóival „párhuzamosan”, az övékével azonos vagy hasonló feladatokat ellátó egyéni önfoglalkoztatók közötti, munkafeltételekre vonatkozó kollektív megállapodások nem tartoznak az EUMSZ 101. cikkének hatálya alá. Ugyanez vonatkozik azokra a kollektív megállapodásokra, amelyek a nemzeti joggal és/vagy a tagállami gyakorlatokkal összhangban mind a munkavállalókra, mind az egyéni önfoglalkoztatókra vonatkoznak.







  4. példa



  Szituáció: X társaság zenekari koncerteket és más klasszikus zenei eseményeket szervez. Több zenész dolgozik X társaságnál munkavállalóként vagy önfoglalkoztatóként, éves szerződések alapján. Ezeket a zenészeket – jogállásuktól függetlenül – X társaság kulturális igazgatója utasítja az általuk bemutatandó művekről, a próbák időzítéséről és helyéről, valamint azokról a rendezvényekről, amelyeken részt kell venniük. X társaság tagja a Zenei Rendezvényszervezők Szövetségének, a társaságnál dolgozó (munkavállaló és önfoglalkoztató) zenészek pedig tagjai a Zenészek Szövetségének. A tagjaik érdekeit képviselő két szervezet között kollektív megállapodás megkötésére került sor.ee A kollektív megállapodás az összes zenészre vonatkozóan heti maximum 45 órás munkaidőt állapít meg, és a zenészek számára ugyanazon a héten három koncert lejátszását követően egy extra szabadnapot biztosít.

  Elemzés: Az egyéni önfoglalkoztató zenészek a többi független vállalkozóhoz hasonlóan általában az EUMSZ 101. cikke értelmében vett vállalkozásnak minősülnek, ezért ezt a rendelkezést alkalmazni kell a közöttük létrejött megállapodásokra. A példánkban szereplő egyéni önfoglalkoztató zenészek azonban az alárendeltség és a feladatok hasonlósága tekintetében X társaság munkavállalóiéhoz hasonló helyzetben vannak. Ugyanazokat a feladatokat látják el, mint a munkaviszonyban álló zenészek (azaz rendezvényeken zenélnek), valamint az előadások tartalmát, helyét és időzítését illetően X társaság ugyanazon utasításait kapják, mint a munkaviszonyban álló lévő zenészek. Tehát a szóban forgó, a munkavállalókkal „párhuzamosan” dolgozó önfoglalkoztató zenészek munkafeltételeit szabályozó kollektív megállapodás nem tartozik az EUMSZ 101. cikkének hatálya alá. |
| --- | --- |

(27)

4. példa

Szituáció: X társaság zenekari koncerteket és más klasszikus zenei eseményeket szervez. Több zenész dolgozik X társaságnál munkavállalóként vagy önfoglalkoztatóként, éves szerződések alapján. Ezeket a zenészeket – jogállásuktól függetlenül – X társaság kulturális igazgatója utasítja az általuk bemutatandó művekről, a próbák időzítéséről és helyéről, valamint azokról a rendezvényekről, amelyeken részt kell venniük. X társaság tagja a Zenei Rendezvényszervezők Szövetségének, a társaságnál dolgozó (munkavállaló és önfoglalkoztató) zenészek pedig tagjai a Zenészek Szövetségének. A tagjaik érdekeit képviselő két szervezet között kollektív megállapodás megkötésére került sor.ee A kollektív megállapodás az összes zenészre vonatkozóan heti maximum 45 órás munkaidőt állapít meg, és a zenészek számára ugyanazon a héten három koncert lejátszását követően egy extra szabadnapot biztosít.

Elemzés: Az egyéni önfoglalkoztató zenészek a többi független vállalkozóhoz hasonlóan általában az EUMSZ 101. cikke értelmében vett vállalkozásnak minősülnek, ezért ezt a rendelkezést alkalmazni kell a közöttük létrejött megállapodásokra. A példánkban szereplő egyéni önfoglalkoztató zenészek azonban az alárendeltség és a feladatok hasonlósága tekintetében X társaság munkavállalóiéhoz hasonló helyzetben vannak. Ugyanazokat a feladatokat látják el, mint a munkaviszonyban álló zenészek (azaz rendezvényeken zenélnek), valamint az előadások tartalmát, helyét és időzítését illetően X társaság ugyanazon utasításait kapják, mint a munkaviszonyban álló lévő zenészek. Tehát a szóban forgó, a munkavállalókkal „párhuzamosan” dolgozó önfoglalkoztató zenészek munkafeltételeit szabályozó kollektív megállapodás nem tartozik az EUMSZ 101. cikkének hatálya alá.

3.3   Digitális munkaplatformokon dolgozó egyéni önfoglalkoztatók

| (28) | Az onlineplatform-gazdaság megjelenése és a digitális munkaplatformokon keresztül történő munkavégzés új helyzetet teremtett egyes egyéni önfoglalkoztatók számára, akik a munkavállalókéhoz hasonló helyzetben vannak azon digitális munkaplatformok viszonylatában, amelyeken keresztül vagy amelyek részére végzik munkájukat. Az egyéni önfoglalkoztatók függhetnek a digitális platformoktól, különösen az ügyfelek elérése tekintetében, és gyakran kerülhetnek kényszerhelyzetbe olyan munkaajánlatok elfogadása tekintetében, ahol kevés vagy semmilyen mozgástérrel nem rendelkeznek munkafeltételeik megtárgyalására, a díjazásukat is beleértve. A digitális munkaplatformok általában képesek egyoldalúan, az egyéni önfoglalkoztatók előzetes tájékoztatása vagy a velük folytatott konzultáció nélkül rendelkezni a munkakapcsolat feltételeiről. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | A közelmúltbeli nemzeti ítélkezési gyakorlat és jogalkotási fejlemények további támpontokat adnak az ilyen önfoglalkoztatók és a munkavállalók összehasonlíthatóságára vonatkozóan. A foglalkoztatási viszony besorolását érintő ügyekkel összefüggésben a nemzeti hatóságok/bíróságok egyre inkább elismerik a szolgáltatók bizonyos típusú platformoktól való függését, vagy akár munkaviszony fennállását (26). Hasonlóképpen, néhány tagállam olyan jogszabályokat (27) fogadott el, amelyek a digitális platformok részére vagy azokon keresztül szolgáltatók munkaviszonyának vélelméről vagy a kollektív tárgyaláshoz való jogáról rendelkeznek. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | A „digitális munkaplatform” kifejezés meghatározása a (2) pont d) alpontjában található. A digitális munkaplatformok abban különböznek az egyéb online platformoktól, hogy megszervezik az egyének által a platform által nyújtott szolgáltatás igénybevevőjének egyszeri vagy ismétlődő felkérésére végzett munkát. Az egyének által végzett munka megszervezéséről beszélhetünk legalább akkor, ha a szolgáltatás iránti kereslet és a digitális munkaerő-platformmal szerződéses kapcsolatban álló, egy adott feladat elvégzésére rendelkezésre álló egyén által biztosított munkaerő-kínálat összehangolásában a platform jelentős szerepet játszik, és a szervezés magában foglalhat más tevékenységeket is, például a kifizetésekkel kapcsolatos adminisztrációt. Nem tekintendők digitális munkaplatformnak azok az online platformok, amelyek nem szervezik meg az egyének által végzett munkát, hanem csupán biztosítják azokat az eszközöket, amelyek révén a szolgáltatók elérhetik a végfelhasználókat, például a kínált/keresett szolgáltatások hirdetése révén, vagy egy adott területen elérhető szolgáltatók adatainak összegyűjtésével és megjelenítésével, minden további közreműködés nélkül. Például nem minősül digitális munkaplatformnak egy olyan platform, amely csupán összesíti és megjeleníti egy adott területen elérhető vízvezeték-szerelők adatait, lehetővé téve ezáltal az ügyfelek számára szolgáltatásaik igénybevételét igény szerint, mivel nem szervezi meg a vízvezeték-szerelők munkáját. A digitális munkaplatform meghatározásának azokra a szolgáltatókra kell korlátozódnia, amelyek esetében az egyének által végzett munka – például személyszállítás/árufuvarozás vagy takarítás – megszervezése nem csupán kisebb jelentőségű és tisztán járulékos, hanem szükségszerű és lényeges elem. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | E megfontolások fényében az egyéni önfoglalkoztatók és a digitális munkaplatformok között a munkafeltételekre vonatkozóan létrejött kollektív megállapodások nem tartoznak az EUMSZ 101. cikkének hatálya alá.







  5. példa



  Szituáció: Fuvarközvetítő platformokon dolgozó járművezetők egy csoportja tárgyalásokat kezd a fuvarközvetítő platformokat összefogó regionális társulással annak érdekében, hogy a járművezetők munkafeltételeinek javítását célzó kollektív megállapodást kössön. Mielőtt a fuvarközvetítő platformok (a társulás tagjai) tárgyalásokat kezdenének a járművezetőkkel, összehangolják tárgyalási stratégiájukat. A járművezetőkkel való tárgyalásokra vonatkozó stratégia egyeztetése során a fuvarközvetítő platformok megvitatják annak lehetőségét is, hogy az egyes utakra vonatkozó minimálárat állapítsanak meg. A platformok társulása és a járművezetők közötti tárgyalások végül kudarcot vallanak, és nem kerül sor kollektív megállapodás megkötésére. Ezt követően a fuvarközvetítő platformok társulása olyan határozatot fogad el, amely a fogyasztók számára útvonalanként 10 EUR minimálárat állapít meg.

  Elemzés: Társulásuk révén a fuvarközvetítő platformok megpróbálnak tárgyalásokat folytatni a járművezetőkkel egy olyan kollektív megállapodásról, amelynek célja a járművezetők munkafeltételeinek javítása. Az egyéni önfoglalkoztatói tevékenységet folytató járművezetők és a platformok társulása közötti tárgyalások nem tartoznak az EUMSZ 101. cikkének hatálya alá, függetlenül attól, hogy sor kerül-e kollektív megállapodás megkötésére. Ugyanez vonatkozik a járművezetőkkel folytatott tárgyalásokat megelőző, platformok közötti koordinációra is, feltéve, hogy ez a koordináció az iránymutatás hatálya alá tartozó kollektív megállapodás tárgyalásához szükséges és azzal arányos.
  A platformok között a fogyasztóknak felszámítandó minimális menetdíjról folytatott megbeszélések azonban nem a munkafeltételekre vonatkoznak. Mivel a fuvarközvetítő platformok egymás versenytársai, a versenytársak közötti ilyen árkoordináció valószínűleg céljánál fogva sérti az EUMSZ 101. cikkét.
  Mindenesetre a fuvarközvetítő platformok társulásának a minimálár meghatározásáról elfogadott határozata nem tartozik az iránymutatás hatálya alá, mivel az nem az egyéni önfoglalkoztatók és üzleti partnerük/partnereik közötti kollektív tárgyalások eredménye, hanem a társulás tagjai, azaz a platformok (az üzleti partnerek) közötti megállapodás eredménye.
  Ezzel szemben, ha az egyéni önfoglalkoztatói tevékenységet folytató járművezetők és a platformok társulása közösen megállapodtak volna a sofőrök számára fizetendő, egy útra számított, 10 EUR összegű minimáldíjban (díjazásban), az ilyen megállapodás - függetlenül attól, hogy ezt a költséget hogyan hárítják át a fogyasztókra – a munkafeltételekre vonatkozó megállapodásnak minősülne, tehát nem tartozna az EUMSZ 101. cikkének hatálya alá. |
| --- | --- |

(31)

5. példa

Szituáció: Fuvarközvetítő platformokon dolgozó járművezetők egy csoportja tárgyalásokat kezd a fuvarközvetítő platformokat összefogó regionális társulással annak érdekében, hogy a járművezetők munkafeltételeinek javítását célzó kollektív megállapodást kössön. Mielőtt a fuvarközvetítő platformok (a társulás tagjai) tárgyalásokat kezdenének a járművezetőkkel, összehangolják tárgyalási stratégiájukat. A járművezetőkkel való tárgyalásokra vonatkozó stratégia egyeztetése során a fuvarközvetítő platformok megvitatják annak lehetőségét is, hogy az egyes utakra vonatkozó minimálárat állapítsanak meg. A platformok társulása és a járművezetők közötti tárgyalások végül kudarcot vallanak, és nem kerül sor kollektív megállapodás megkötésére. Ezt követően a fuvarközvetítő platformok társulása olyan határozatot fogad el, amely a fogyasztók számára útvonalanként 10 EUR minimálárat állapít meg.

Elemzés: Társulásuk révén a fuvarközvetítő platformok megpróbálnak tárgyalásokat folytatni a járművezetőkkel egy olyan kollektív megállapodásról, amelynek célja a járművezetők munkafeltételeinek javítása. Az egyéni önfoglalkoztatói tevékenységet folytató járművezetők és a platformok társulása közötti tárgyalások nem tartoznak az EUMSZ 101. cikkének hatálya alá, függetlenül attól, hogy sor kerül-e kollektív megállapodás megkötésére. Ugyanez vonatkozik a járművezetőkkel folytatott tárgyalásokat megelőző, platformok közötti koordinációra is, feltéve, hogy ez a koordináció az iránymutatás hatálya alá tartozó kollektív megállapodás tárgyalásához szükséges és azzal arányos.

A platformok között a fogyasztóknak felszámítandó minimális menetdíjról folytatott megbeszélések azonban nem a munkafeltételekre vonatkoznak. Mivel a fuvarközvetítő platformok egymás versenytársai, a versenytársak közötti ilyen árkoordináció valószínűleg céljánál fogva sérti az EUMSZ 101. cikkét.

Mindenesetre a fuvarközvetítő platformok társulásának a minimálár meghatározásáról elfogadott határozata nem tartozik az iránymutatás hatálya alá, mivel az nem az egyéni önfoglalkoztatók és üzleti partnerük/partnereik közötti kollektív tárgyalások eredménye, hanem a társulás tagjai, azaz a platformok (az üzleti partnerek) közötti megállapodás eredménye.

Ezzel szemben, ha az egyéni önfoglalkoztatói tevékenységet folytató járművezetők és a platformok társulása közösen megállapodtak volna a sofőrök számára fizetendő, egy útra számított, 10 EUR összegű minimáldíjban (díjazásban), az ilyen megállapodás - függetlenül attól, hogy ezt a költséget hogyan hárítják át a fogyasztókra – a munkafeltételekre vonatkozó megállapodásnak minősülne, tehát nem tartozna az EUMSZ 101. cikkének hatálya alá.

4.   A bizottság végrehajtási prioritásai

| (32) | Egyes esetekben azok az egyéni önfoglalkoztatók is nehezen tudják befolyásolni munkafeltételeiket, akik nincsenek a munkavállalókéhoz hasonló helyzetben, mert gyenge a tárgyalási pozíciójuk az üzleti partnereikkel szemben. Ezért, még ha nem is feltételezhető, hogy kollektív megállapodásaik az EUMSZ 101. cikkének hatályán kívül esnek, ezek az egyéni önfoglalkoztatók valójában hasonló problémákkal szembesülhetnek, mint a 3.1., 3.2. és 3.3. szakaszban említett kategóriákba tartozó egyéni önfoglalkoztatók. Ezért a Bizottság a kollektív megállapodások alábbi kategóriáival szemben nem fog beavatkozni: |
| --- | --- |

(32)

4.1.   Egyéni önfoglalkoztatók által bizonyos gazdasági erővel rendelkező üzleti partnerekkel kötött kollektív megállapodások

| (33) | Előfordulhat, hogy azok az egyéni önfoglalkoztatók, akik bizonyos szintű gazdasági erővel és ezáltal vevői erővel rendelkező üzleti partnerekkel állnak kapcsolatban, nem rendelkeznek kellő tárgyalási pozícióval ahhoz, hogy befolyásolják munkafeltételeiket. Ebben az esetben a kollektív megállapodások jogszerű eszközt jelenthetnek a két fél tárgyalási pozíciójában mutatkozó egyensúlyhiány korrigálására. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Ennek megfelelően a Bizottság nem fog beavatkozni az egyéni önfoglalkoztatók és üzleti partnereik között a munkafeltételekre vonatkozóan létrejött kollektív megállapodásokkal szemben azokban az esetekben, amikor a tárgyalási pozíciók között ilyen egyensúlyhiány áll fenn (28), amely a következő helyzetekben feltételezhető:






  a) | amikor az egyéni önfoglalkoztatók az egész ágazatot vagy iparágat képviselő - egy vagy több – partnerrel tárgyalnak kollektív megállapodásokról vagy kötnek kollektív megállapodásokat; |
| --- | --- | --- |

(34)

a)

amikor az egyéni önfoglalkoztatók az egész ágazatot vagy iparágat képviselő - egy vagy több – partnerrel tárgyalnak kollektív megállapodásokról vagy kötnek kollektív megállapodásokat;

| b) | amikor az egyéni önfoglalkoztatók olyan üzleti partnerrel tárgyalnak kollektív megállapodásokról vagy kötnek kollektív megállapodásokat, amelynek éves összesített árbevétele és/vagy éves mérlegfőösszege meghaladja a 2 millió EUR-t, vagy amelynek munkavállalói létszáma legalább 10 fő, vagy több olyan üzleti partnerrel, amelyek együttesen meghaladják e küszöbértékek egyikét (29). |
| --- | --- |

b)

amikor az egyéni önfoglalkoztatók olyan üzleti partnerrel tárgyalnak kollektív megállapodásokról vagy kötnek kollektív megállapodásokat, amelynek éves összesített árbevétele és/vagy éves mérlegfőösszege meghaladja a 2 millió EUR-t, vagy amelynek munkavállalói létszáma legalább 10 fő, vagy több olyan üzleti partnerrel, amelyek együttesen meghaladják e küszöbértékek egyikét (29).

| (35) | A tárgyalási pozíciók között egyéb esetekben is fennállhat egyensúlyhiány, az adott helyzetet meghatározó egyedi körülményektől függően.







  6. példa



  Szituáció: X, Y és Z társaság gépjármű-karbantartási és -javítási szolgáltatásokat nyújt. X társaság teljes forgalma 700 000 EUR, Y társaságé 1 millió EUR, Z társaságé pedig 500 000 EUR. Az e társaságoknál egyéni önfoglalkoztatóként dolgozó szerelők elégedetlenek alacsony díjazásukkal és a rossz biztonsági feltételekkel, és úgy határoznak, hogy a munkafeltételeik javítása érdekében közös tárgyalásokat folytatnak X, Y és Z társasággal. A három társaság megtagadja a tárgyalást, arra hivatkozva, hogy az egyéni önfoglalkoztatóként dolgozó szerelőkkel kötendő bármely kollektív megállapodás sértené az EUMSZ 101. cikkét.

  Elemzés: Mind az egyéni önfoglalkoztatóként dolgozó szerelők, mind a három gépjárműipari szolgáltató társaság az EUMSZ 101. cikke értelmében vett vállalkozásnak minősül. A tárgyalási pozícióban mutatkozó egyensúlyhiányra vonatkozó vélelem nem lenne érvényes, ha X, Y vagy Z társaság önállóan tárgyalna, mivel egyikük sem éri el az iránymutatás (34) pontjában meghatározott 2 millió EUR összegű árbevételi küszöböt. Az egyensúlyhiány azonban vélelmezhető, ha a három vállalkozás együttesen tárgyal, mivel a három vállalkozás összesített árbevétele meghaladja a 2 millió EUR összegű árbevételi küszöböt. Ebben az esetben a Bizottság nem fog beavatkozni az egyéni önfoglalkoztatóként dolgozó szerelők és a három gépjármű-karbantartó szolgáltató társaság közötti, munkafeltételekre vonatkozó kollektív tárgyalásokkal és kollektív megállapodásokkal szemben. |
| --- | --- |

(35)

6. példa

Szituáció: X, Y és Z társaság gépjármű-karbantartási és -javítási szolgáltatásokat nyújt. X társaság teljes forgalma 700 000 EUR, Y társaságé 1 millió EUR, Z társaságé pedig 500 000 EUR. Az e társaságoknál egyéni önfoglalkoztatóként dolgozó szerelők elégedetlenek alacsony díjazásukkal és a rossz biztonsági feltételekkel, és úgy határoznak, hogy a munkafeltételeik javítása érdekében közös tárgyalásokat folytatnak X, Y és Z társasággal. A három társaság megtagadja a tárgyalást, arra hivatkozva, hogy az egyéni önfoglalkoztatóként dolgozó szerelőkkel kötendő bármely kollektív megállapodás sértené az EUMSZ 101. cikkét.

Elemzés: Mind az egyéni önfoglalkoztatóként dolgozó szerelők, mind a három gépjárműipari szolgáltató társaság az EUMSZ 101. cikke értelmében vett vállalkozásnak minősül. A tárgyalási pozícióban mutatkozó egyensúlyhiányra vonatkozó vélelem nem lenne érvényes, ha X, Y vagy Z társaság önállóan tárgyalna, mivel egyikük sem éri el az iránymutatás (34) pontjában meghatározott 2 millió EUR összegű árbevételi küszöböt. Az egyensúlyhiány azonban vélelmezhető, ha a három vállalkozás együttesen tárgyal, mivel a három vállalkozás összesített árbevétele meghaladja a 2 millió EUR összegű árbevételi küszöböt. Ebben az esetben a Bizottság nem fog beavatkozni az egyéni önfoglalkoztatóként dolgozó szerelők és a három gépjármű-karbantartó szolgáltató társaság közötti, munkafeltételekre vonatkozó kollektív tárgyalásokkal és kollektív megállapodásokkal szemben.

4.2.   Önfoglalkoztatók által nemzeti vagy uniós jogszabályok alapján kötött kollektív megállapodások

| (36) | Egyes esetekben a nemzeti jogalkotó a szociális célkitűzések megvalósítása során intézkedéseket hozott az egyéni önfoglalkoztatók bizonyos kategóriái tárgyalási pozíciójában mutatkozó egyensúlyhiány kezelése érdekében, oly módon, hogy vagy a) biztosítja az ilyen személyek számára a kollektív tárgyaláshoz való jogot; vagy b) kizárja a nemzeti versenyjog hatálya alól az egyéni önfoglalkoztatók által bizonyos szakmákban kötött kollektív megállapodásokat. Amennyiben az ilyen nemzeti jogszabályok szociális célkitűzésekre irányulnak, a Bizottság nem fog beavatkozni az egyéni önfoglalkoztatók azon kategóriáit érintő, munkafeltételekkel kapcsolatos kollektív megállapodásokra vonatkozóan, amelyek az érintett nemzeti jogszabályok hatálya alá tartoznak.







  7. példa



  Szituáció: A tagállam nemzeti versenyjoga kizárja a hatálya alól az egyes önfoglalkoztatók által a kulturális ágazatban kötött megállapodásokat.

  Elemzés: A tagállam a szociális célkitűzések megvalósítása érdekében a nemzeti versenyjog alóli ágazati mentességet vezetett be. Ez azt jelenti, hogy a nemzeti versenyjog értelmében nem minősülnek versenyellenesnek a kivétel hatálya alá tartozó egyének és azon vállalkozások között létrejött kollektív megállapodások, amelyek számára ezek az egyének szolgáltatást nyújtanak. Tehát a Bizottság nem fog beavatkozni a nemzeti intézkedés hatálya alá tartozó egyéni önfoglalkoztatók által kötött kollektív megállapodásokkal szemben.


  8. példa



  Szituáció: B tagállam munkajoga biztosítja az audiovizuális ágazatban önfoglalkoztatóként dolgozó fordítók számára azt a jogot, hogy kollektív tárgyalásokat folytassanak azokkal a vállalatokkal, amelyeknek szolgáltatást nyújtanak.

  Elemzés: B tagállam nemzeti jogalkotója kifejezetten biztosítja a kollektív tárgyaláshoz való jogot bizonyos önfoglalkoztatók, konkrétan az audiovizuális ágazatban dolgozó önfoglalkoztató fordítók számára. E szociális célkitűzések megvalósítására irányuló nemzeti jogszabály célja, hogy korrigálja az érintett egyéni önfoglalkoztatók tárgyalási pozíciójában a szolgáltatásaikat igénybe vevő vállalatok javára fennálló egyensúlyhiányt. A Bizottság tehát nem fog beavatkozni az audiovizuális ágazatban egyéni önfoglalkoztatóként dolgozó, a nemzeti jogszabály hatálya alá tartozó fordítók által kötött kollektív megállapodásokkal szemben. |
| --- | --- |

(36)

7. példa

Szituáció: A tagállam nemzeti versenyjoga kizárja a hatálya alól az egyes önfoglalkoztatók által a kulturális ágazatban kötött megállapodásokat.

Elemzés: A tagállam a szociális célkitűzések megvalósítása érdekében a nemzeti versenyjog alóli ágazati mentességet vezetett be. Ez azt jelenti, hogy a nemzeti versenyjog értelmében nem minősülnek versenyellenesnek a kivétel hatálya alá tartozó egyének és azon vállalkozások között létrejött kollektív megállapodások, amelyek számára ezek az egyének szolgáltatást nyújtanak. Tehát a Bizottság nem fog beavatkozni a nemzeti intézkedés hatálya alá tartozó egyéni önfoglalkoztatók által kötött kollektív megállapodásokkal szemben.

8. példa

Szituáció: B tagállam munkajoga biztosítja az audiovizuális ágazatban önfoglalkoztatóként dolgozó fordítók számára azt a jogot, hogy kollektív tárgyalásokat folytassanak azokkal a vállalatokkal, amelyeknek szolgáltatást nyújtanak.

Elemzés: B tagállam nemzeti jogalkotója kifejezetten biztosítja a kollektív tárgyaláshoz való jogot bizonyos önfoglalkoztatók, konkrétan az audiovizuális ágazatban dolgozó önfoglalkoztató fordítók számára. E szociális célkitűzések megvalósítására irányuló nemzeti jogszabály célja, hogy korrigálja az érintett egyéni önfoglalkoztatók tárgyalási pozíciójában a szolgáltatásaikat igénybe vevő vállalatok javára fennálló egyensúlyhiányt. A Bizottság tehát nem fog beavatkozni az audiovizuális ágazatban egyéni önfoglalkoztatóként dolgozó, a nemzeti jogszabály hatálya alá tartozó fordítók által kötött kollektív megállapodásokkal szemben.

| (37) | Hasonlóképpen, az uniós jog elismerheti egyes egyéni önfoglalkoztatók azon jogát, hogy kollektív megállapodásokra támaszkodjanak annak érdekében, hogy korrigálják az üzleti partnereikkel szembeni tárgyalási pozíciójuk tekintetében fennálló egyensúlyhiányt. |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Ez a helyzet az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/790 irányelve (ismert nevén szerzői jogi irányelv) (30) esetében, amely rögzítette azt az elvet, hogy a szerzők és az előadóművészek (31) jogosultak arra, hogy megfelelő és arányos díjazásban részesüljenek, amikor műveik és a szerzői és szomszédos jogok védelme alatt álló egyéb teljesítményeik felhasználására vonatkozó kizárólagos jogaikat átruházzák vagy azok gyakorlását másnak engedélyezik (32). A szerzők és az előadóművészek jellemzően gyengébb szerződéses helyzetben vannak, mint üzleti partnereik (33), és az (EU) 2019/790 irányelv lehetőséget biztosít szerződéses helyzetük megerősítésére annak érdekében, hogy felhasználási szerződéseik méltányos díjazást biztosítsanak számukra (34). Az (EU) 2019/790 irányelv rugalmasságot nyújt a tagállamoknak ezen elv különböző mechanizmusok (akár kollektív tárgyalások) alkalmazásával történő végrehajtásához, amennyiben e mechanizmusok megfelelnek az uniós jognak (35). |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Az (EU) 2019/790 irányelv ezen iránymutatás (38) pontjában említett rendelkezéseinek, valamint az irányelv egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül, a Bizottság nem fog beavatkozni az egyéni önfoglalkoztató szerzők vagy előadóművészek által az üzleti partnereikkel az említett irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezéseknek megfelelően kötött kollektív megállapodásokkal szemben. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Ezen iránymutatás (39) pontja nem alkalmazandó a közös jogkezelő szervezetek vagy független jogkezelő szervezetek (36) tevékenységeivel összefüggésben folytatott kollektív tárgyalásokra, mivel e tevékenységek továbbra is a 2014/26/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (37) hatálya alá tartoznak, amely az uniós versenyszabályok sérelme nélkül alkalmazandó (38).







  9. példa



  Szituáció: Y társaság újságok és magazinok kiadója. Számos olyan újságíró, aki szabadúszóként dolgozik, cikkekkel járul hozzá a társaság kiadványaihoz. Atársaság az egyes újságokban vagy magazinokban megjelent cikkek alapján díjazást fizet az újságíróknak. Az újságírók nincsenek megelégedve a társaságtól kapott díjazás mértékével, kollektív tárgyalásokat folytatnak a társasággal, és kollektív megállapodást kötnek az általa fizetett jogdíjak (díjazás) 20 %-os növeléséről.

  Elemzés: Ezen iránymutatással összhangban a Bizottság nem avatkozik be az egyéni önfoglalkoztató (szabadúszó) újságírók és Y társaság által kötött kollektív megállapodással szemben, mivel a szerződést az (EU) 2019/790 irányelv alapján kötötték meg. |
| --- | --- |

(40)

9. példa

Szituáció: Y társaság újságok és magazinok kiadója. Számos olyan újságíró, aki szabadúszóként dolgozik, cikkekkel járul hozzá a társaság kiadványaihoz. Atársaság az egyes újságokban vagy magazinokban megjelent cikkek alapján díjazást fizet az újságíróknak. Az újságírók nincsenek megelégedve a társaságtól kapott díjazás mértékével, kollektív tárgyalásokat folytatnak a társasággal, és kollektív megállapodást kötnek az általa fizetett jogdíjak (díjazás) 20 %-os növeléséről.

Elemzés: Ezen iránymutatással összhangban a Bizottság nem avatkozik be az egyéni önfoglalkoztató (szabadúszó) újságírók és Y társaság által kötött kollektív megállapodással szemben, mivel a szerződést az (EU) 2019/790 irányelv alapján kötötték meg.

---

(1)  E meghatározás nem érinti a „kollektív megállapodásnak” a tagállamokban a szociális párbeszéddel összefüggésben használt fogalommeghatározását.

(2)  A „digitális munkaplatform” kifejezés meghatározása összhangban áll a platformalapú munkavégzés munkakörülményeinek javításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslattal, COM(2021) 762 final („a platformalapú munkavégzésről szóló irányelvre irányuló javaslat”). Amennyiben a platformalapú munkavégzésről szóló irányelv elfogadásra kerülő verziója ugyanezen kifejezésről lényegét nézve eltérő fogalommeghatározást fog tartalmazni, a Bizottság mérlegelni fogja, hogy szükséges-e frissíteni az iránymutatásban szereplő fogalommeghatározást.

(3)  Az EUMSZ VII. címe 1. fejezetének 1. szakasza, valamint az EUSZ és az EUMSZ 27. jegyzőkönyve.

(4)  A jobb munkafeltételek és a megfelelő szociális védelem a szociális jogok európai pillérének alapelveit is képezik, amelyek értelmében „a tagállami gyakorlatnak megfelelően konzultálni kell a szociális partnerekkel a gazdasági, foglalkoztatási és szociális intézkedések kialakításáról és végrehajtásáról”, továbbá „arra kell ösztönözni a szociális partnereket, hogy az őket érintő kérdésekben tárgyalásokat folytassanak és kollektív szerződéseket kössenek”. Lásd: A szociális jogok európai pillére, 8. pont, https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_hu.

(5)  A Bíróság 1999. szeptember 21-i ítélete, Albany International BV kontra Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, ECLI:EU:C:1999:430, 59. pont; lásd továbbá: a Bíróság 2014. december 4-i ítélete, FNV Kunsten Informatie en Media kontra Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, 22. pont; a Bíróság 2007. december 11-i ítélete, International Transport Workers’ Federation és Finnish Seamen’s Union kontra Viking Line ABP és OÜ Viking Line Eesti, C-438/05, ECLI:EU:C:2007:772, 49. pont; a Bíróság 2009. július 9-i ítélete, 3F kontra az Európai Közösségek Bizottsága, C-319/07, ECLI:EU:C:2009:435, 50. pont.

(6)  A Bíróság 2014. december 4-i ítélete, FNV Kunsten Informatie en Media kontra Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, 23. pont; a Bíróság 1999. szeptember 21-i ítélete, Albany International BV kontra Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, ECLI:EU:C:1999:430, 60. pont; a Bíróság 1999. szeptember 21-i ítélete, Brentjens' Handelsonderneming BV kontra Stichting Bedrijfspensioenfonds voor de Handel in Bouwmaterialen, C-115/97, ECLI:EU:C:1999:434, 57. pont; a Bíróság 1999. szeptember 21-i ítélete, Maatschappij Drijvende Bokken BV kontra Stichting Pensioenfonds voor de Vervoer- en Havenbedrijven, C-219/97, ECLI:EU:C:1999:437, 47. pont; a Bíróság 2000. szeptember 12-i ítélete, Pavel Pavlov és társai kontra Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, C-180/98, ECLI:EU:C:2000:428, 67. pont; a Bíróság 2000. szeptember 21-i ítélete, Hendrik van der Woude kontra Stichting Beatrixoord ítélet, C-222/98, ECLI:EU:C:2000:475, 22. pont; a Bíróság 2011. március 3-i ítélete, AG2R Prévoyance kontra Beaudout Père et Fils SARL, C-437/09, ECLI:EU:C:2011:112, 29. pont.

(7)  A Bíróság 1991. április 23-i ítélete, Klaus Höfner és Fritz Elser kontra Macrotron GmbH, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, 21. pont; a Bíróság 1995. november 16-i ítélete, Fédération Française des Sociétés d'Assurance, Société Paternelle-Vie, Union des Assurances de Paris-Vie és Caisse d'Assurance et de Prévoyance Mutuelle des Agriculteurs kontra Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, 14. pont; a Bíróság 1997. december 11-i ítélete, Job Centre coop. arl., C-55/96, ECLI:EU:C:1997:603, 21. pont.

(8)  A Bíróság 2014. december 4-i ítélete, FNV Kunsten Informatie en Media kontra Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, 27. pont; a Bíróság 2013. február 28-i ítélete, Ordem dos Técnicos Oficiais de Contas kontra Autoridade da Concorrência, C-1/12, ECLI:EU:C:2013:127, 36. és 37. pont; a Bíróság 2006. december 14-i ítélete, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio kontra Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, ECLI:EU:C:2006:784, 45. pont.

(9)  A Bíróság 2014. december 4-i ítélete, FNV Kunsten Informatie en Media kontra Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, 30. és 31. és 42. pont.

(10)  A Bíróság 2014. december 4-i ítélete, FNV Kunsten Informatie en Media kontra Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, 36. és 37. pont.

(11)  Emellett a Covid-19-válság sok egyéni önfoglalkoztatót még kiszolgáltatottabbá tett, mivel jövedelemkiesésüket súlyosbította a nemzeti szociális biztonsági rendszerek és célzott támogatási intézkedések gyengesége vagy hiánya. Lásd: Európai Parlament, 2021. október 13-i jelentés a művészek helyzetéről és a kulturális helyreállításról az Unióban (2020/2261(INI)), Kulturális és Oktatási Bizottság, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-9-2021-0283_HU.html#title1.

(12)  A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a munkaviszony lényeges jellemzője az a körülmény, hogy „valamely személy meghatározott ideig, más javára és irányítása alatt díjazás ellenében szolgáltatást nyújt”. Meg kell jegyezni, hogy egy személy „munkavállalóként” vagy „önálló vállalkozóként” történő besorolását elsősorban a nemzeti jog alapján, eseti alapon kell meghatározni, figyelembe véve a Bíróság ítélkezési gyakorlatát. Lásd: a Bíróság 2014. december 4-i ítélete, FNV Kunsten Informatie en Media kontra Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, 34. pont; a Bíróság 2013. február 21-i ítélete, L. N. kontra Styrelsen for Videregående Uddannelser og Uddannelsesstøtte, C-46/12, ECLI:EU:C:2013:97, 40. pont; a Bíróság 2014. szeptember 10-i ítélete, Iraklis Haralambidis v Calogero Casilli, C-270/13, ECLI:EU:C:2014:2185, 28. pont. a Bíróság 2020. július 16-i ítélete, Governo della Repubblica italiana (az olasz békebírák jogállása), C-658/18, ECLI:EU:C:2020:572.

(13)  A mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 206–210. cikke (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.); a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 40. és 41. cikke (HL L 354., 2013.12.28., 1. o.).

(14)  A Bizottság közleménye – Iránymutatás a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének alkalmazásáról, 34. pont (HL C 101., 2004.4.27., 97. o.).

(15)  Például az iránymutatás hatálya alá tartozik az üzleti partnerek által egy olyan díjazási sáv meghatározása érdekében folytatott koordináció, amely az egyéni önfoglalkoztatókkal folytatott kollektív tárgyalások tárgyát képezheti. Az ilyen koordináció annyiban tartozik az iránymutatás hatálya alá, amennyiben e koordináció a kollektív megállapodás megtárgyalása vagy megkötése szempontjából szükséges és arányos ((16) pont), továbbá nem minősül versenyellenes megállapodásnak ((17) pont). Versenyellenes megállapodás esete állhat fenn például akkor, ha az üzleti partnerek az ilyen koordináció révén velük megosztott információkat kiindulási pontként használják annak érdekében, hogy egyoldalúan meghatározzák azt az egységes díjazást, amelyet a velük üzleti kapcsolatban lévő egyéni önfoglalkoztatók számára kínálnak. Az ilyen gyakorlatra nem alkalmazandó ez az iránymutatás, mivel az túllépi az egyéni önfoglalkoztatókkal való kollektív tárgyalások folytatása szempontjából szükséges és arányos mértéket.

(16)  A fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének 1. pontja (HL L 304., 2011.11.22., 64. o.).

(17)  Az is a verseny korlátozásának bizonyulhatna, ha a kollektív megállapodás a munkafeltételeken túlmutató olyan egyéb kérdéseket szabályozna, mint például azt a szolgáltatási időt, amely alatt a három platform elérhetővé teszi a szolgáltatásait.

(18)  A Bíróság 2014. december 4-i ítélete, FNV Kunsten Informatie en Media kontra Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411; a Bíróság 1999. szeptember 21-i ítélete, Albany International BV kontra Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, ECLI:EU:C:1999:430.

(19)  A Bíróság 2014. december 4-i ítélete, FNV Kunsten Informatie en Media kontra Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, 31. és 42. pont.

(20)  A Bíróság 2014. december 4-i ítélete, FNV Kunsten Informatie en Media kontra Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, 32. pont.

(21)  A Bíróság 2014. december 4-i ítélete, FNV Kunsten Informatie en Media kontra Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, 33. pont; a Bíróság 2006. december 14-i ítélete, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio kontra Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, ECLI:EU:C:2006:784, 43. és 44. pont.

(22)  Az egyéni önfoglalkoztatók ezen iránymutatás 3. és 4. szakaszában említett kategóriái átfedhetik egymást. Bizonyos egyéni önfoglalkoztatók tehát egynél több kategóriába is tartozhatnak.

(23)  Például Németország a legutóbb a 2020. május 20-i törvény (Szövetségi Jogi Közlöny I., 1055. o.) 8. cikkével módosított, 1969. augusztus 25-én kihirdetett, a kollektív megállapodásokról szóló törvény 12a. szakasza révén (Szövetségi Jogi Közlöny I., 1323. o.); vagy Spanyolország az önfoglalkoztatói tevékenység jogállásáról szóló, 2007. július 11-i 20/2007. sz. törvény 11. cikke értelmében (Hivatalos Állami Közlöny 2007. július 12-i 166. száma, 29964–29978. o.). Mindkét esetben a gazdasági függőség kritériumára hivatkoztak.

(24)  Ez az elv alkalmazandó akkor is, ha az egyéni önfoglalkoztató kevesebb, mint egy éven át nyújt szolgáltatást egy üzleti partner számára.

(25)  Lásd például a Kunstenbond (Művészeti Szakszervezet) és a Nederlandse Associatie voor Podiumkunsten (Holland Előadóművészeti Egyesület) között a holland szín- és táncművészeti ágazatban a 2022. január 1. és 2023. december 31. közötti időszakra kötött kollektív munkaszerződés 14. cikkét, amely elérhető a https://napk.nl/wp-content/uploads/2022/03/Cao-TD-2022-2023-V1_ENG_v.2.pdf címen; és a Gospodarska zbornica Slovenije (Szlovén Kereskedelmi és Iparkamara), a Svet RTV Slovenija (az RTV Szlovénia Tanácsa), valamint a Združenje radijskih postaj Slovenije ter (Szlovén Rádióadók Egyesülete) és a Sindikat novinarjev Slovenije (Szlovén Újságírók Szakszervezete) által kötött, hivatásos újságírókra vonatkozó kollektív megállapodás 2. cikkét, amely elérhető a http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=KOLP49 címen.

(26)  Kilenc uniós tagállam, Svájc és az Egyesült Királyság ítélkezési gyakorlatának részletes áttekintését lásd itt: Hießl, C.: „Case Law on the Classification of Platform Workers: Cross-European Comparative Analysis and Tentative Conclusions”, Comparative Labour Law & Policy Journal, 2021. május 2., https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=3839603.

(27)  Lásd például Spanyolországban a munkavállalók jogállásáról szóló, a 2015. október 23-i 2/2015. sz. királyi törvényerejű rendelettel jóváhagyott törvény átdolgozásának módosításáról szóló, 2021. május 11-i 9/2021. sz. királyi törvényerejű rendeletet, amelynek célja a digitális platformok területén a forgalmazásban részt vevő személyek munkavállalói jogainak biztosítása (Hivatalos Közlöny 113. szám, 2021. május 12., 56733–56738. o.); vagy Görögországban a Munkavédelemről – Független munkaügyi felügyeleti hatóság létrehozásáról – A Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a munka világában tapasztalható erőszak és zaklatás felszámolásáról szóló 190. számú egyezménye megerősítéséről – A Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a munkahelyi biztonság és egészségvédelem előmozdításáról szóló 187. számú egyezménye megerősítéséről – A munka és a magánélet közötti egyensúlyról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1158 európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról, valamint a Munkaügyi és Szociális Minisztérium egyéb rendelkezéseiről és egyéb sürgős intézkedésekről szóló 4808/2021. sz. törvényt (Hivatalos Közlöny Α’ 101/19-6-2021).

(28)  Ez az iránymutatás nem értelmezendő úgy, mint amely a Bizottság számára (pozitív) végrehajtási prioritást határoz meg az egyéni önfoglalkoztatók és az üzleti partnereik közötti kollektív tárgyalások és kollektív megállapodások vonatkozásában azokban az esetekben, amikor tárgyalási pozícióik között nem áll fenn ilyen egyensúlyhiány.

(29)  A mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlás melléklete 1. címének megfelelően számítva (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/790 irányelve (2019. április 17.) a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról, valamint a 96/9/EK és a 2001/29/EK irányelv módosításáról (HL L 130., 2019.5.17., 92. o.).

(31)  Valamennyi szerző és előadóművész az (EU) 2019/790 irányelv 18. cikkének hatálya alá tartozik, kivéve a számítógépi programok jogi védelméről szóló, 2009. április 23-i 2009/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 111., 2009.5.5., 16. o.) 2. cikke értelmében vett számítógépes programok szerzőit. Az (EU) 2019/790 irányelv 23. cikkének (2) bekezdése.

(32)  Az (EU) 2019/790 irányelv (72) preambulumbekezdése és 18. cikkének (1) bekezdése. Lásd még ugyanezen irányelv (73) preambulumbekezdését, amely szerint a szerzők és az előadóművészek díjazásának „megfelelőnek és arányosnak kell lennie az átengedett vagy átruházott jogok tényleges vagy potenciális gazdasági értékéhez képest, figyelemmel a szerző vagy az előadóművész teljes műhöz vagy más védelem alatt álló teljesítményhez való hozzájárulására, valamint az eset minden egyéb körülményére, például a piaci gyakorlatokra vagy a mű tényleges felhasználására”.

(33)  Az (EU) 2019/790 irányelv (72) preambulumbekezdése.

(34)  Kollektív tárgyalásra az (EU) 2019/790 irányelv 19. cikkének (5) bekezdésében, 20. cikkének (1) bekezdésében és 22. cikkének (5) bekezdésében említett esetekben is sor kerülhet.

(35)  Az (EU) 2019/790 irányelv (73) preambulumbekezdése és 18. cikkének (2) bekezdése. A (73) preambulumbekezdés kimondja a következőket: „A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy választásuk szerint hajtsák végre a megfelelő és arányos díjazás elvét különböző meglévő vagy újonnan bevezetett mechanizmusok révén, amelyek magukban foglalhatnak kollektív tárgyalásokat és egyéb mechanizmusokat is, feltéve, hogy ezek a mechanizmusok összhangban vannak az alkalmazandó uniós joggal.”

(36)  „Közös jogkezelő szervezet”: olyan szervezet, amely jogszabály vagy jogátruházás, felhasználási engedély vagy más szerződéses megállapodás alapján, egynél több jogosult érdekében és közös javára kizárólagos vagy fő céljaként szerzői és szomszédos jogokat kezel, és amely a következő feltételek közül az egyiket vagy mindkettőt teljesíti: a) a tagjai tulajdonában vagy ellenőrzése alatt áll; b) nonprofit szervezetként működik.

„Független jogkezelő szervezet”: olyan szervezet, amely jogszabály, jogátruházás, felhasználási engedély vagy más szerződéses megállapodás alapján, egynél több jogosult érdekében és közös javára kizárólagos vagy fő céljaként szerzői és szomszédos jogokat kezel, és amely: a) nem áll a jogosultak közvetlen vagy közvetett, teljes vagy részleges tulajdonában vagy ellenőrzése alatt; és b) profitorientált szervezetként működik; A 2014/26/EU irányelv (lásd alább a 37. lábjegyzetet) 3. cikkének a) és b) pontja.

(37)  A szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a zeneművek belső piacon történő online felhasználásának több területre kiterjedő hatályú engedélyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/26/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 84., 2014.3.20., 72. o.).

(38)  A 2014/26/EU irányelv (56) preambulumbekezdése.

---

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 374/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 374/14

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10629 – CSL / VIFOR PHARMA)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 374/03)

2022. május 31-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32022M10629 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32022M10629 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 374/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 374/15

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2022. szeptember 29.

(2022/C 374/04)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 0,9706 |
| JPY | Japán yen | 140,46 |
| DKK | Dán korona | 7,4365 |
| GBP | Angol font | 0,89485 |
| SEK | Svéd korona | 10,9580 |
| CHF | Svájci frank | 0,9538 |
| ISK | Izlandi korona | 140,10 |
| NOK | Norvég korona | 10,4518 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,687 |
| HUF | Magyar forint | 421,93 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,8570 |
| RON | Román lej | 4,9481 |
| TRY | Török líra | 18,0000 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4982 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3294 |
| HKD | Hongkongi dollár | 7,6192 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7040 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,3961 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 388,34 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 17,4466 |
| CNY | Kínai renminbi | 6,9223 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5280 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 735,97 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,4992 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 56,860 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 36,946 |
| BRL | Brazil real | 5,2521 |
| MXN | Mexikói peso | 19,5779 |
| INR | Indiai rúpia | 79,3140 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

0,9706

JPY

Japán yen

140,46

DKK

Dán korona

7,4365

GBP

Angol font

0,89485

SEK

Svéd korona

10,9580

CHF

Svájci frank

0,9538

ISK

Izlandi korona

140,10

NOK

Norvég korona

10,4518

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,687

HUF

Magyar forint

421,93

PLN

Lengyel zloty

4,8570

RON

Román lej

4,9481

TRY

Török líra

18,0000

AUD

Ausztrál dollár

1,4982

CAD

Kanadai dollár

1,3294

HKD

Hongkongi dollár

7,6192

NZD

Új-zélandi dollár

1,7040

SGD

Szingapúri dollár

1,3961

KRW

Dél-Koreai won

1 388,34

ZAR

Dél-Afrikai rand

17,4466

CNY

Kínai renminbi

6,9223

HRK

Horvát kuna

7,5280

IDR

Indonéz rúpia

14 735,97

MYR

Maláj ringgit

4,4992

PHP

Fülöp-szigeteki peso

56,860

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

36,946

BRL

Brazil real

5,2521

MXN

Mexikói peso

19,5779

INR

Indiai rúpia

79,3140

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 374/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 374/16

---

A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletében felsorolt anyagok felhasználás céljából történő forgalomba hozatalának és/vagy felhasználásának engedélyezéséről szóló európai bizottsági határozatok összefoglalója

(Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet (1)
  64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 374/05)

Engedély megadásáról szóló határozat

| A határozat hivatkozási száma (2) | A határozat kelte | Az anyag neve | Az engedély jogosultja | Engedélyszám | Engedélyezett felhasználás | A felülvizsgálati időszak lejártának időpontja | A határozat indokai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 6701 | 2022. szeptember 23. | Króm-trioxid
  EK-szám: 215-607-8, CAS-szám: 1333-82-0 | Salzgitter Flachstahl GmbH, Eisenhüttenstraße 99, 38239 Salzgitter, Németország | REACH/22/32/0 | Funkcionális krómbevonatolás króm-trioxiddal zárt reaktorrendszerekben „hagyományos” kemény krómbevonat létrehozása céljából hidegen hengerelt, kiváló minőségű, texturált fémlemezek acélipari előgyártására használt munkatekercseken | 2032. december 31. | Az 1907/2006/EK rendelet 60. cikke (4) bekezdésének megfelelően az anyag felhasználásából származó társadalmi-gazdasági előnyök jelentősebbek, mint annak az emberi egészséget és a környezetet érintő kockázatai, továbbá nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák. |
| REACH/22/32/1 | PRETEX® funkcionális krómbevonatolás króm-trioxiddal zárt reaktorrendszerekben hidegen hengerelt, kiváló minőségű, texturált fémlemezek acélipari gyártásához használt munkatekercsek állítható félgömb alakú felületi szerkezetének létrehozása céljából |

A határozat hivatkozási száma (2)

A határozat kelte

Az anyag neve

Az engedély jogosultja

Engedélyszám

Engedélyezett felhasználás

A felülvizsgálati időszak lejártának időpontja

A határozat indokai

C(2022) 6701

2022. szeptember 23.

Króm-trioxid

EK-szám: 215-607-8, CAS-szám: 1333-82-0

Salzgitter Flachstahl GmbH, Eisenhüttenstraße 99, 38239 Salzgitter, Németország

REACH/22/32/0

Funkcionális krómbevonatolás króm-trioxiddal zárt reaktorrendszerekben „hagyományos” kemény krómbevonat létrehozása céljából hidegen hengerelt, kiváló minőségű, texturált fémlemezek acélipari előgyártására használt munkatekercseken

2032. december 31.

Az 1907/2006/EK rendelet 60. cikke (4) bekezdésének megfelelően az anyag felhasználásából származó társadalmi-gazdasági előnyök jelentősebbek, mint annak az emberi egészséget és a környezetet érintő kockázatai, továbbá nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák.

REACH/22/32/1

PRETEX® funkcionális krómbevonatolás króm-trioxiddal zárt reaktorrendszerekben hidegen hengerelt, kiváló minőségű, texturált fémlemezek acélipari gyártásához használt munkatekercsek állítható félgömb alakú felületi szerkezetének létrehozása céljából

---

(1)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(2)  A határozat az Európai Bizottság következő weboldalán érhető el: Engedélyezés (europa.eu).

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 374/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 374/17

---

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

(2022/C 374/06)

A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (1) 35. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan határozat született, amely halászati tilalmat rendel el az alábbi táblázatban foglaltak szerint:

| A tilalom dátuma és időpontja | 2022.8.16. |
| --- | --- |
| Időtartam | 2022.8.16. – 2022.12.31. |
| Tagállam | Írország |
| Állomány vagy állománycsoport | ALB/AN05N |
| Faj | Germon (Thunnus alalunga) |
| Övezet | Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól északra |
| Halászhajótípus(ok) | — |
| Hivatkozási szám | 05/TQ109 |

A tilalom dátuma és időpontja

2022.8.16.

Időtartam

2022.8.16. – 2022.12.31.

Tagállam

Írország

Állomány vagy állománycsoport

ALB/AN05N

Faj

Germon (Thunnus alalunga)

Övezet

Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól északra

Halászhajótípus(ok)

—

Hivatkozási szám

05/TQ109

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

---

V Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 374/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 374/18

---

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

(2022/C 374/07)

Ezen értesítés közzétételérea (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül sor.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Alsace grand cru Muenchberg”

PDO-FR-A0417-AM02

Az értesítés időpontja: 2022.7.20.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Kiegészítő megjelölés

A termékleírás I. fejezete II. szakaszának 1. pontja a hétköznapi nyelvben használt következő elnevezésekkel egészült ki: „Sylvaner” és „Pinot noir”, valamint az ezeknek megfelelő egyes szőlőfajtákkal: „sylvaner B” és „pinot noir N”.

A szöveg azért egészült ki a hétköznapi nyelvben használt „Sylvaner” elnevezéssel, mert az kimaradt a termékleírás első változatából. Az első változat I. fejezete X. szakasza 1. pontjának b) alpontjában az szerepelt, hogy az engedélyezett szőlőfajták „a saját elnevezésük alatt használhatók fel borkészítésre és forgalmazhatók”, de a vonatkozó hétköznapi elnevezés nem szerepelt a lehetséges hétköznapi elnevezések jegyzékében. Egy, a termékleírás első változatának jóváhagyását megelőzően hozott nemzeti határozat – a helyi szokásoknak és e borok hírnevének figyelembevételével – a sylvaner B szőlőfajtát felvette az „Alsace grand cru Zotzenberg” eredetmegjelöléssel ellátott borok előállítására engedélyezett szőlőfajták jegyzékébe.

A hétköznapi nyelvben használt „Pinot noir” elnevezés azért került be a termékleírásba, mert egyes „Alsace grand cru” eredetmegjelölések esetében nemzeti szintű vizsgálat tárgyát képezte a csendes vörösborok elismerésére irányuló kérelem. Ez a vörösbor elismerésére irányuló kérelem a fent említett „Alsace grand cru” eredetmegjelölések számára körülhatárolt parcellákon termesztett pinot noir N szőlőfajtából készített borok történelmére, hírnevére és jellemzőire hivatkozik. A szóban forgó vörösborok kizárólag pinot noir N szőlőfajtából készíthetők.

A termékleírás I. fejezete II. szakaszának 1. pontjában a hétköznapi nyelvben használt „Muscat” (muskotály) elnevezéshez tartozó „muscats à petits grains” (apró szemű muskotály) szőlőfajták neve a „blancs” (fehér) és „roses” (rozé) jelzőkkel egészült ki, mert ezek kimaradtak a termékleírás korábbi változatából.

Ezek a módosítások nem vonják maguk után az egységes dokumentum módosítását.

2.   Terméktípusok

A termékleírás I. fejezete III. szakaszának szövege módosult annak jelzése érdekében, hogy a jelenlegi termékleírásban szereplő ellenőrzött eredetmegjelölések már nem kizárólag a csendes fehérborok számára vannak fenntartva.

A csendes fehér- és vörösborok számára fenntartott „Alsace grand cru” ellenőrzött eredetmegjelölések („Alsace grand cru Hengst”, „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”) név szerint szerepelnek.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

3.   Földrajzi terület

A termékleírás I. fejezete IV. szakaszának 1. pontja kiegészült egy bekezdéssel annak érdekében, hogy szerepeljenek benne egyfelől azok a dátumok, amelyeken az INAO illetékes nemzeti bizottsága a földrajzi terület jóváhagyásáról döntött, másfelől a termékleírásban közölt terület kiterjedésének meghatározásához használt hivatkozási alapra, a 2021. évi hivatalos földrajzi kódexre vonatkozó utalás. Ezek szerepeltetése révén jogi szempontból biztosítható a földrajzi terület körülhatárolása.

A 2021. évi hivatalos földrajzi kódexre való hivatkozás bevezetése következtében frissíteni kellett a településnevek jegyzékét. Ezért a termékleírásból kimaradt Kientzheim és Sigolsheim település említése, mivel a területük már Kaysersberg Vignoble településhez tartozik.

Ezek a szövegezésbeli módosítások nem módosítják a földrajzi terület kiterjedését.

Az 1. pont a következő mondatokkal egészült ki:

„A földrajzi területet ábrázoló térképészeti dokumentumok megtekinthetők az INAO honlapján.

A csak részben lefedett település esetében az önkormányzatnál letétbe van helyezve egy, a földrajzi terület határait megjelölő térképészeti dokumentum.”

E módosítások következtében módosul az egységes dokumentum 6. pontja.

4.   Parcellákra osztott körülhatárolt terület

Parcellákra osztott körülhatárolt terület

A termékleírás I. fejezete IV. szakaszának 2. pontjában:

| — | az első bekezdés egy kihagyás pótlása érdekében kiegészült a „2006. szeptember 6-i és 7-i” szövegrésszel, amely a parcellákra osztott terület illetékes nemzeti bizottság általi jóváhagyásának időpontját jelöli, |
| --- | --- |

—

az első bekezdés egy kihagyás pótlása érdekében kiegészült a „2006. szeptember 6-i és 7-i” szövegrésszel, amely a parcellákra osztott terület illetékes nemzeti bizottság általi jóváhagyásának időpontját jelöli,

| — | a második bekezdés szövege módosult a IV. szakasz 1. pontjában említett településnév-változások figyelembevétele érdekében, |
| --- | --- |

—

a második bekezdés szövege módosult a IV. szakasz 1. pontjában említett településnév-változások figyelembevétele érdekében,

| — | frissült a táblázat „Települések” elnevezésű oszlopa, hogy összhangban legyen a IV. szakasz 1. pontjában említett településnevekkel. |
| --- | --- |

—

frissült a táblázat „Települések” elnevezésű oszlopa, hogy összhangban legyen a IV. szakasz 1. pontjában említett településnevekkel.

Ezek a módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

5.   A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

A termékleírás I. fejezete IV. szakaszának 3. pontjában a termékleírásban szereplő terület kiterjedésének meghatározásához használt hivatkozási alap, a 2021. évi hivatalos földrajzi kódex megjelölése érdekében módosult az egyik bekezdés. E hivatkozási alap szerepeltetése révén jogi szempontból biztosítható a földrajzi terület körülhatárolása.

A 2021. évi hivatalos földrajzi kódexre való hivatkozás bevezetése következtében frissíteni kellett a településnevek jegyzékét. Ezért a termékleírásból kimaradt Kaysersberg település neve amelynek helyébe Kaysersberg Vignoble település neve került, azzal a kitétellel, hogy ez a település csak részben, kizárólag Kaysersberg volt önálló település területe tekintetében tartozik a földrajzi területhez.

Ezek a szövegezésbeli módosítások nem módosítják a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület kiterjedését.

E módosítások következtében módosul az egységes dokumentum 9. pontja.

6.   Szőlőfajták

Szőlőfajták

A termékleírás I. fejezete V. szakasza 1. pontjának a) alpontja a „– fehérborok esetében:” és a „– vörösborok esetében: pinot noir N szőlőfajtából” szövegrészekkel egészült ki, mert egyes „Alsace grand cru” eredetmegjelölések esetében nemzeti szintű vizsgálat tárgyát képezte a csendes vörösborok elismerésére irányuló kérelem. A szóban forgó vörösborok kizárólag pinot noir N szőlőfajtából készíthetők. Az „Alsace” eredetmegjelöléssel ellátott vörösborok szintén kizárólag ebből a szőlőfajtából készíthetők.

Az V. szakasz 1. pontjának a), b) és e) alpontjában, valamint az V. szakasz 2. pontjának b) alpontjában a „muscats à petits grains” (apró szemű muskotály) fajták neve a „blancs” (fehér) és „roses” (rozé) jelzőkkel egészült ki, mert ezek kimaradtak a termékleírás korábbi változatából.

Ezek a módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

7.   Ültetési sűrűség

Ültetési sűrűség

A termékleírás I. fejezete VI. szakasza 1. pontjának a) alpontja a „Fehérbor előállítása esetében” és a „Vörösbor előállítása esetében” szövegrészekkel egészült ki annak érdekében, hogy borszín szerint megkülönböztessék a minimális ültetési sűrűséget. Ezeket az ültetési sűrűségre vonatkozó adatokat azon elnevezések esetében tüntették fel, amelyekből vörösbor állítható elő.

Ezek a kiegészítések nem érintik az egységes dokumentumot.

A termékleírás I. fejezete VI. szakasza 1. pontjának a) alpontjában pontosították az ültetési sűrűség kivágás útján történő módosításának lehetőségére vonatkozó szabály hatálybalépésének időpontját: az „e termékleírás jóváhagyásának időpontjától” szövegrész helyébe a „2011. október 25-től” dátum lép.

E módosítás következtében módosul az egységes dokumentum 5. pontja.

8.   A metszésre vonatkozó szabályok

A metszésre vonatkozó szabályok

A termékleírás I. fejezete VI. szakasza 1. pontjának b) alpontjában a fehérborszőlő-fajták esetében törölték a termőterület egy négyzetméterére eső rügyek számára vonatkozó előírást, amely szőlőfajtánként eltérő volt, és annak helyébe a tőkénként egységesen 18 rügyre vonatkozó előírás lépett.

Ez a változtatás lehetővé teszi az elzászi eredetmegjelölésekre vonatkozó termékleírások szövegezésének harmonizálását és az ellenőrzési módszerek egyszerűsítését.

Az egységes dokumentum 5. pontja módosul.

A mondat eleje azért egészült ki a „Fehérborok esetében” szövegrésszel, mert egyes „Alsace grand cru” eredetmegjelölések esetében nemzeti szintű vizsgálat tárgyát képezte a csendes vörösborok elismerésére irányuló kérelem.

A szöveg kiegészült a vörösborok esetében alkalmazandó metszési szabállyal: tőkénként legfeljebb 14 rügy hagyható meg. Ez a rügyszám alacsonyabb a fehérborszőlő-fajták esetében engedélyezettnél. Ez a szabály biztosítja a terméshozamokkal való összhangot és a minőségi szőlő termelését.

Ez utóbbi módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

9.   A támrendszerre és a lombmagasságra vonatkozó szabályok

A támrendszerre és a lombmagasságra vonatkozó szabályok

A termékleírás I. fejezete VI. szakasza 1. pontjának c) alpontjából törölték az ívelt szálvesszőt tartó kordon legnagyobb magasságára vonatkozó előírást, és módosították a támrendszerre futtatott szőlő lombmagasságának mérési módszerét.

Ezek a módosítások lehetővé teszik, hogy a vegetációs időszak alatt megállapítható legyen, hogy betartják-e a lombmagasságra vonatkozó szabályt, ami korábban csak gondossági kötelemmel volt lehetséges.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

10.   Parcellánkénti átlagos maximális terhelés

Parcellánkénti átlagos maximális terhelés

A termékleírás I. fejezete VI. szakasza 1. pontjának d) alpontjában a fehérborok esetében – az e borokra vonatkozó terméshozam csökkentésével összhangban – hektáronként 10 000 kg-ról 8 500 kg-ra csökkent a parcellánkénti átlagos maximális terhelés értéke.

A vörösborokra vonatkozó terméshozamokkal összhangban megállapításra került az ezekre a borokra vonatkozó érték, amely alacsonyabb a fehérborokra vonatkozóan megállapított értéknél.

Ezek a módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

11.   A szőlő érettsége és a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom

A szőlő érettsége és a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom

A termékleírás I. fejezete VII. szakasza 2. pontjának a) alpontjában módosult a táblázat annak figyelembevétele érdekében, hogy egyes „Alsace grand cru” eredetmegjelölések esetében nemzeti szintű vizsgálat tárgyát képezte a csendes vörösborok elismerésére irányuló kérelem.

Az „Alsace grand cru” eredetmegjelölések alá tartozó vörösborok esetében meghatározták a szőlő szüreteléskori minimális cukortartalmát és térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalmát.

Ezen értékek feltüntetése nem érinti az egységes dokumentumot.

A fehérborok esetében a szőlő cukortartalmára vonatkozó minimumértékeket egy liter mustra vetítve 2–3 grammal növelték, hogy a termékleírás korábbi változatához hasonlóan megmaradjon a minimális természetes alkoholtartalomra vonatkozó egyes értékekhez viszonyított 1 térfogat-százalékos különbség. Az érdekvédelmi és irányító szervezet úgy döntött, hogy a cukor alkohollá alakulásának számításához a fehérborok esetében a 17 gramm cukor/1 térfogatszázalék alkohol értéket használja, míg a termékleírás eredeti változatában a cukormennyiség vonatkozó értéke 16,83 gramm volt. A termékleírás első változatának kidolgozásakor az INAO illetékes nemzeti bizottsága ezt a 17-es értéket javasolta.

Ezek a módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

12.   Hozamok

Hozamok

A termékleírás I. fejezete VIII. szakaszának 1. és 2. pontjában csökkentek a hozamokra és a hozamkorlátokra vonatkozó értékek, lehetővé téve ezáltal a fehérborok és a „Vendanges tardives” (kései szüretelésű) kifejezéssel ellátott fehérborok minőségének hatékonyabb, az elzászi borvidék eredetmegjelöléseinek hierarchikus felépítésével összhangban történő ellenőrzését.

Az egységes dokumentum 5. pontjában módosultak a maximális hozamok (hozamkorlátok).

A megjelölés nélküli borok esetében a szöveg a „Fehérborok” kifejezéssel egészült ki, mert egyes „Alsace grand cru” eredetmegjelölések esetében nemzeti szintű vizsgálat tárgyát képezte a csendes vörösborok elismerésére irányuló kérelem.

A vörösborokra vonatkozó hozamot és a hozamkorlátot az elzászi borvidék eredetmegjelöléseinek hierarchikus felépítésével összhangban állapították meg, tehát e fajborok eredetmegjelölései esetében alacsonyabb értékeket határoztak meg.

Ez utóbbi módosítások nem módosítják az egységes dokumentumot.

13.   A vörösborok malolaktikus fermentációja és erjeszthetőcukor-tartalma

A vörösborok malolaktikus fermentációja és erjeszthetőcukor-tartalma

A termékleírás I. fejezete IX. szakasza 1. pontjának c) alpontjában pontosították, hogy a vörösborok esetében a malolaktikus fermentáció befejeződött.

Ezen előírás ellenőrzésének biztosítása érdekében meghatározták, hogy az almasavtartalom a kiszerelési műveletszakaszban legfeljebb 0,4 gramm/liter lehet.

A IX. szakasz 1. pontjának d) alpontjában meghatározták, hogy erjesztés után a vörösborok erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz- és fruktóztartalma) legfeljebb 2 gramm/liter lehet.

Az egységes dokumentum nem módosult.

14.   A vörösborok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalmának növelésére vonatkozó tilalom

A vörösborok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalmának növelésére vonatkozó tilalom

A termékleírás I. fejezete IX. szakasza 1. pontjának e) alpontjában pontosították, hogy a vörösborokat alkoholtartalom-növelés nélkül állítják elő. Ez a borkészítésre vonatkozó korlátozás összhangban van a szőlőtermő parcellák körülhatárolásával, a minimális ültetési sűrűséggel, a metszési szabályokkal és a hozamra vonatkozó alacsony értékekkel.

Az egységes dokumentum nem módosult.

15.   Borospince-kapacitás

Borospince-kapacitás

A termékleírás I. fejezete IX. szakasza 1. pontjának g) alpontjában csökkent a borospince-kapacitás kiszámításához használt együttható értéke.

Az előző szüret mennyisége és a pincekapacitás közötti aránynak nem kell olyan nagynak lennie.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

16.   A vörösborok érlelésének és kereskedelmi forgalomba hozatalának időpontja

A vörösborok érlelésének és kereskedelmi forgalomba hozatalának időpontja

A termékleírás I. fejezete IX. szakaszának 2. pontja meghatározza, hogy a vörösborokat legalább a szüretet követő év október 1-jéig kell érlelni. Az ezekről a termőterületekről származó pinot noir N szőlőfajtából készült boroknak szükségük van egy meghatározott minimális időre ahhoz, hogy jellemzőik megfelelően kifejeződjenek.

Az I. fejezet IX. szakasza 5. pontjának a) alpontjában szerepel, hogy az érlelési időszak után a vörösborok csak a szüretet követő év október 1-jétől hozhatók kereskedelmi forgalomba.

Ezek a módosítások nem vonják maguk után az egységes dokumentum módosítását.

17.   A kiszerelt tételek ellenőrzése

A kiszerelt tételek ellenőrzése

A termékleírás I. fejezete IX. szakasza 3. pontjának b) alpontjában törölték a kiszerelt tételek ellenőrzésére szolgáló mintapalackok megőrzésére vonatkozó előírást.

Ez az előírás ellenőrizhetőségi intézkedésnek minősül, amely az ellenőrzési tervbe került át.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

18.   A kiszerelt borok tárolása

A kiszerelt borok tárolása

A termékleírás I. fejezete IX. szakaszának 4. pontjában pontosították a kiszerelt borok tárolási helyének jellemzőit.

Ez lehetővé teszi a gazdasági szereplők számára, hogy jobban megértsék ezt az előírást, és megkönnyíti annak ellenőrzését.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

19.   A földrajzi területtel való kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők

A földrajzi területtel való kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők

A termékleírás I. fejezete X. szakasza 1. pontja b) alpontjának szövege módosult annak figyelembevétele érdekében, hogy az „Alsace grand cru Hengst” és az „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” eredetmegjelölések esetében elismerték a csendes vörösborokat:

| — | Az „Alsace grand cru Hengst” ellenőrzött eredetmegjelölés esetében a szöveg a következő információkkal egészült ki: a vörösborokat 2022-ben ismerték el, kizárólag a pinot noir N szőlőfajta használata engedélyezett, vörösbor előállításakor a minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 500 tőke lehet, a borokat alkoholtartalom-növelés nélkül állítják elő, a borok érlelési ideje legalább 10 hónap. |
| --- | --- |

—

Az „Alsace grand cru Hengst” ellenőrzött eredetmegjelölés esetében a szöveg a következő információkkal egészült ki: a vörösborokat 2022-ben ismerték el, kizárólag a pinot noir N szőlőfajta használata engedélyezett, vörösbor előállításakor a minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 500 tőke lehet, a borokat alkoholtartalom-növelés nélkül állítják elő, a borok érlelési ideje legalább 10 hónap.

| — | Az „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” ellenőrzött eredetmegjelölés esetében a szöveg a következő információkkal egészült ki: a vörösborokat 2022-ben ismerték el, kizárólag a pinot noir N szőlőfajta használata engedélyezett, vörösbor előállításakor a minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 000 tőke lehet, a borokat alkoholtartalom-növelés nélkül állítják elő, a borok érlelési ideje legalább 10 hónap. |
| --- | --- |

—

Az „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” ellenőrzött eredetmegjelölés esetében a szöveg a következő információkkal egészült ki: a vörösborokat 2022-ben ismerték el, kizárólag a pinot noir N szőlőfajta használata engedélyezett, vörösbor előállításakor a minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 000 tőke lehet, a borokat alkoholtartalom-növelés nélkül állítják elő, a borok érlelési ideje legalább 10 hónap.

A X. szakasz 1. pontjának b) alpontjában törölték azt a kitételt, hogy ezt a két eredetmegjelölést fehér szőlőfajtákra ismerték el, és ott, ahol a szöveg megértéséhez arra szükség van, a szöveg a „fehérborok esetében” kifejezéssel egészült ki.

Ezek a módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

A „muscats à petits grains” (apró szemű muskotály) fajták neve a „blancs” (fehér) és „roses” (rozé) jelzőkkel egészült ki, mert ezek kimaradtak a termékleírás korábbi változatából. Ezek a kiegészítések nem módosítják az egységes dokumentumot.

20.   A bor(ok) leírása

A bor(ok) leírása

Az I. fejezet X. szakaszának 2. pontja a fehérborok jobb jellemzése érdekében kiegészült a fehérborok vizuális megjelenésének leírásával.

Az előbbiekben leírt két bortípusra vonatkozóan: „E két bortípus színintenzitása élénk, aranysárgáig terjedő.”

Az utóbbiakban leírt két bortípusra vonatkozóan: „E két bortípus színintenzitása élénk, borostyánsárgáig terjedő.”

Az egységes dokumentum 4. pontja módosul.

Az „Alsace grand cru Hengst” és az „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” eredetmegjelölések esetében a szöveg kiegészült a vörösborok fő érzékszervi jellemzőinek leírásával.

Ezek a leírások nem módosítják az egységes dokumentumot.

21.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

A termékleírás I. fejezete X. szakaszának 3. pontjában az „Alsace grand cru Hengst” eredetmegjelölés esetében a földrajzi eredet és a borok jellemzői közötti kapcsolatra vonatkozó elemek, amelyek az ezen eredetmegjelölés alá tartozó vörösborokra is vonatkozhatnak, kiegészültek a kifejezetten a vörösborokra vonatkozó információkkal.

Az egységes dokumentum nem módosult.

22.   Átmeneti intézkedések

Átmeneti intézkedések

A termékleírás I. fejezete VI. szakaszának módosításaival összhangban az I. fejezet XI. szakaszának 2. pontjában törlésre került az ívelt szálvesszőt tartó kordon legnagyobb magasságára vonatkozó érték, és csökkent a tőkénkénti maximális rügyszám.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

23.   A fehérborok esetében a cukortartalom kötelező feltüntetése a címkén és más tájékoztató anyagokon

A fehérborok esetében a cukortartalom kötelező feltüntetése a címkén és más tájékoztató anyagokon

A termékleírás I. fejezete XII. szakasza 2. pontjának d) alpontja helyébe új szöveg lép, amely kötelezővé teszi az (EU) 2019/33 európai rendeletben meghatározott cukortartalom feltüntetését, ami jelenleg választható lehetőség.

A cukortartalom feltüntetése lehetővé teszi, hogy a fogyasztó jobb tájékoztatást kapjon a bortípusról.

Ez az új előírás nem vonatkozik a „vendanges tardives” (kései szüretelésű) és a „sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) hagyományos kifejezésekkel megjelölt borokra.

Az egységes dokumentum 9. pontja kiegészül.

A XII. szakasz 2. pontjának eredeti d) pontja e) pontra változik.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

24.   A parcellahasználat előzetes bejelentése

A parcellahasználat előzetes bejelentése

A termékleírás II. fejezete I. szakaszának 1. pontjában egy pontosítással egészültek ki a gazdasági szereplő által az „Alsace grand cru” eredetmegjelölések érdekvédelmi és irányító szervezetéhez benyújtott előzetes parcellakiosztási nyilatkozatra vonatkozó szabályok azon eset figyelembevétele érdekében, amikor a gazdasági szereplő lemond az eredetmegjelölés keretében folytatott termelés rá eső részéről.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   Elnevezés

Elnevezés

Alsace grand cru Muenchberg

2.   A földrajzi árujelző típusa

A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

A bor(ok) leírása

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A borok csendes fehérborok.

A gewurztraminer Rs és a pinot gris G szőlőfajta esetében a borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 12,5 %, a többi szőlőfajta esetében pedig 11 %. A gewurztraminer B és a pinot gris G szőlőfajta esetében a borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 15 %-ot, a többi szőlőfajta esetében pedig a 14 %-ot.

Az egyéb analitikai jellemzők az uniós jogszabályokban meghatározott analitikai jellemzők.

Ezek a fehérborok igazi, korral nemesedő borok, amelyeket a szőlő megfelelő érettségéből eredő, domináns borkősavtartalmon alapuló, határozott frissesség jellemez. Az eredetmegjelölés neve kiegészíthető a hétköznapi nyelvben használt elnevezésekkel, feltéve, hogy a borok kizárólag az adott elnevezéssel megjelölhető szőlőfajtákból származnak. A borok rendkívül testesek és összetettek, erős aromájúak, és különféle árnyalatúak. Ízük hosszan tartó, idővel egyre több jegy jelenik meg benne.

A következő típusokat különböztetjük meg: – száraz, ásványos borok, – aromás, gyümölcsös, telt és gazdag borok. E két bortípus színintenzitása élénk, aranysárgáig terjedő.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | milliekvivalens/liter |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

milliekvivalens/liter

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

2.   A „Vendanges Tardives” (kései szüretelésű) kifejezéssel kiegészített eredetmegjelölés

A „Vendanges Tardives” (kései szüretelésű) kifejezéssel kiegészített eredetmegjelölés

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A gewurztraminer Rs és a pinot gris G szőlőfajta esetében a borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 16 %, a többi szőlőfajta esetében pedig 14,5 %.

Az egyéb analitikai jellemzők az uniós jogszabályokban meghatározott analitikai jellemzők.

A „vendanges tardives” (kései szüretelésű) kifejezéssel ellátott borok gyakran nagyon egzotikus, kandírozott gyümölcsös aromákkal és friss lecsengéssel rendelkeznek. Rendkívül koncentráltak, aromáik nagyon hosszan tartók. E borok színintenzitása élénk, borostyánsárgáig terjedő.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | milliekvivalens/liter |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

milliekvivalens/liter

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

3.   A „Sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) kifejezéssel kiegészített eredetmegjelölés

A „Sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) kifejezéssel kiegészített eredetmegjelölés

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A gewurztraminer Rs és a pinot gris G szőlőfajta esetében a borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 18,2 %, a többi szőlőfajta esetében pedig 16,4 %.

Az egyéb analitikai jellemzők az uniós jogszabályokban meghatározott analitikai jellemzők.

A „sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) kifejezéssel ellátott borok koncentráltabb, erőteljesebb borok, amelyek gyakran gyümölcspépre emlékeztető aromákat hordoznak. Rendkívül koncentráltak, aromáik nagyon hosszan tartók. E borok színintenzitása élénk, borostyánsárgáig terjedő.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | milliekvivalens/liter |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

milliekvivalens/liter

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

Borkészítési eljárások

5.1.   Konkrét borászati eljárások

Konkrét borászati eljárások

1.   Művelési módok: ültetési sűrűség

Művelési módok: ültetési sűrűség

Művelési gyakorlat

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 4 500 tőke.

A szőlőültetvényeken a sorok közötti távolság nem haladhatja meg a 2 métert.

Az egy sorban található szőlőtőkék közötti távolság legalább 0,75 méter és legfeljebb 1,50 méter.

2011. október 25-től a szőlősorok egyazon parcelláról történő kivágása nem eredményezheti azt, hogy a legszélesebb sorok közötti távolság meghaladja a 3 métert.

2.   Művelési módok: a metszésre vonatkozó szabályok

Művelési módok: a metszésre vonatkozó szabályok

Művelési gyakorlat

A szőlőtőkéket egyszerű vagy kettős Guyot-metszéssel művelik, tőkénként legfeljebb 18 rügyet hagyva meg.

3.   Szüret

Szüret

Művelési gyakorlat

A borok kézzel szüretelt szőlőből készülnek.

4.   A térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom növelése

A térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom növelése

Konkrét borászati eljárás

A térfogatszázalékban kifejezett átlagos minimális természetes alkoholtartalom növelésének mértéke nem haladhatja meg:

| | a 0,5 térfogatszázalékot a gewurztraminer B és a pinot gris G szőlőfajtából származó borok esetében, |
| --- | --- |

a 0,5 térfogatszázalékot a gewurztraminer B és a pinot gris G szőlőfajtából származó borok esetében,

| | az 1,5 térfogatszázalékot a más szőlőfajtából származó borok esetében. |
| --- | --- |

az 1,5 térfogatszázalékot a más szőlőfajtából származó borok esetében.

A „vendanges tardives” vagy „sélection de grains nobles” kifejezéssel ellátható borokat alkoholtartalom-növelés nélkül állítják elő.

5.   Borkészítés

Borkészítés

A borkészítésre vonatkozó korlátozás

Fadarabok használata tilos.

6.   A borok érlelése

A borok érlelése

Konkrét borászati eljárás

A borokat legalább a szüret évét követő év június 1-jéig érlelni kell.

A „vendanges tardives” vagy „sélection de grains nobles” kifejezéssel ellátható borokat legalább a szüret évét követő második év június 1-jéig érlelni kell.

5.2.   Maximális hozamok

Maximális hozamok

1.   Hozam a „vendanges tardives” (kései szüretelésű) kifejezéssel kiegészített vagy anélküli eredetmegjelölés esetében

Hozam a „vendanges tardives” (kései szüretelésű) kifejezéssel kiegészített vagy anélküli eredetmegjelölés esetében

hektáronként 60 hektoliter

2.   Hozam a „sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) kifejezéssel kiegészített eredetmegjelölés esetében

Hozam a „sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) kifejezéssel kiegészített eredetmegjelölés esetében

hektáronként 48 hektoliter

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

Körülhatárolt földrajzi terület

A szőlő szüretelése, a borok erjesztése, készítése és érlelése a 2021. évi hivatalos földrajzi kódex alapján a következő települések területén történik:

| — | Haut-Rhin megye: A következő települések egész területe: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhin megye: A következő települések egész területe: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.

A következő település területének egy része: Kaysersberg Vignoble, kizárólag Kientzheim és Sigolsheim volt önálló települések területe tekintetében.

| — | Bas-Rhin megye: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhin megye: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.

A csak részben lefedett települések esetében az önkormányzatnál letétbe van helyezve egy, a földrajzi terület határait megjelölő térképészeti dokumentum.

A földrajzi területet ábrázoló térképészeti dokumentumok megtekinthetők az INAO honlapján.

7.   Borszőlőfajta (borszőlőfajták)

Borszőlőfajta (borszőlőfajták)

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   A kapcsolat(ok) leírása

A kapcsolat(ok) leírása

Az „Alsace grand cru Muenchberg” ellenőrzött eredetmegjelölés területe az egyik legjobb helyen terül el az elzászi szőlővidékre jellemző kedvező éghajlati viszonyok között. A festői elzászi tájban megbúvó szőlőültetvények kiváló minőségű, erős karakterű és sajátos jellemzőkkel rendelkező borok előállítását teszik lehetővé.

Az Ungersberg által biztosított védett környezet és a talaj finomsága kifejezésre jut az erőteljes aromákkal rendelkező borokban. A homokkő kifinomultságot kölcsönöz a boroknak, míg a vulkáni hamu erőssé és ellenállóvá teszi őket.

A Muenchberg elnevezést viselő borokat tipikus, markáns ásványosság jellemzi, amely az érleléssel fokozódik.

A tőkén végbemenő összetöppedésre és a nemes rothadás kialakulására kedvezően ható, kiváló késő őszi éghajlati viszonyok lehetővé teszik a túlérett szőlőből készült borok előállítását.

A termékleírásban előírt érlelés elősegíti a borok minőségének javulását.

Az elzászi borászok szigorú termelési szabályok alkalmazásával, például nagy lombfelület meghagyásával és kézi szüreteléssel őrzik meg az összetettségüknek és hosszú ideig történő eltarthatóságuknak köszönhetően elismert borok határozott karakterét.

Ezek a borok a régió csúcskategóriás borai. Magasabb áron kelnek el, mint az „Alsace” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott borok.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése, készítése és érlelése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, közvetlenül szomszédos terület a 2021. évi hivatalos földrajzi kódex alapján a következő települések területét foglalja magában:

| — | Haut-Rhin megye: A következő települések egész területe: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhin megye: A következő települések egész területe: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.

A következő település területének egy része: Kaysersberg Vignoble, kizárólag Kaysersberg volt önálló település területe tekintetében.

| — | Bas-Rhin megye: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhin megye: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller.

A földrajzi területen belüli csomagolás

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen belüli csomagolás

A feltétel leírása:

A borokat az 1955. május 20-i 55-673. sz. kormányrendelet, az 1959. május 13-i rendelet és az 1963. március 19-i kormányrendelet rendelkezéseinek megfelelő, „Vin du Rhin” (rajnai bor) típusú palackokba palackozzák, és a palackozáshoz semmilyen más palacktípus nem használható.

Az 1972. július 5-i törvény óta a borokat kötelezően Bas-Rhin (Alsó-Rajna) és Haut-Rhin (Felső-Rajna) megyében kell palackozni az 1955-ös rendeletben meghatározott „Vin du Rhin” (rajnai bor) típusú palackba.

Az évjárat feltüntetése

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az évjáratot az eredetmegjelölés nevével együtt kell feltüntetni a szüretelési és készletnyilatkozatokban, a kísérő dokumentumokban, a hirdetésekben, a tájékoztató anyagokban, a címkéken, a számlákon és a különféle tárolóedényeken.

A hétköznapi nyelvben használt elnevezés

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve kiegészíthető a hétköznapi nyelvben használt elnevezések egyikével, feltéve, hogy a borok kizárólag az adott elnevezéssel megjelölhető szőlőfajtákból származnak.

Egy címkén nem tüntethető fel két vagy több köznapi név.

Ezek a hétköznapi nyelvben használt elnevezések a következők:

| | Gewurztraminer, |
| --- | --- |

Gewurztraminer,

| | Muscat, |
| --- | --- |

Muscat,

| | Muscat Ottonel, |
| --- | --- |

Muscat Ottonel,

| | Pinot gris, |
| --- | --- |

Pinot gris,

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

A „vendanges tardives” (kései szüretelésű) és a „sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) hagyományos kifejezések

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A „vendanges tardives” vagy „sélection de grains nobles” kifejezéssel ellátható borokon kötelezően fel kell tüntetni:

| — | az évjáratot és |
| --- | --- |

—

az évjáratot és

| — | a hétköznapi nyelvben használt elnevezések egyikét. |
| --- | --- |

—

a hétköznapi nyelvben használt elnevezések egyikét.

A cukortartalom feltüntetése

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A „Vendanges Tardives” és a „Sélection de Grains nobles” kifejezéssel ellátott borok kivételével az e termékleírás alapján az 51 „Alsace Grand Cru – [helymegnevezés]” ellenőrzött eredetmegjelölés egyikére számot tartó és az adott megjelöléssel kiszerelt fehérborok nem kínálhatók a vásárlóközönségnek, nem adhatók fel, nem értékesíthetők vagy árusíthatók anélkül, hogy a hirdetésekben, a tájékoztató anyagokban, a címkéken, a számlákon és a különféle tárolóedényeken jól látható betűkkel fel lenne tüntetve az uniós szabályozásban meghatározott cukortartalom.

A termékleíráshoz vezető link

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

1

---

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 374/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 374/30

---

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2022/C 374/08)

Ezen értesítés közzétételére a (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül sor.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Alsace grand cru Brand”

PDO-FR-A0340-AM02

Az értesítés időpontja: 2022.7.20.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Kiegészítő megjelölés

A termékleírás I. fejezete II. szakaszának 1. pontja a hétköznapi nyelvben használt következő elnevezésekkel egészült ki: „Sylvaner” és „Pinot noir”, valamint az ezeknek megfelelő egyes szőlőfajtákkal: „sylvaner B” és „pinot noir N”.

A szöveg azért egészült ki a hétköznapi nyelvben használt „Sylvaner” elnevezéssel, mert az kimaradt a termékleírás első változatából. Az első változat I. fejezete X. szakasza 1. pontjának b) alpontjában az szerepelt, hogy az engedélyezett szőlőfajták „a saját elnevezésük alatt használhatók fel borkészítésre és forgalmazhatók”, de a vonatkozó hétköznapi elnevezés nem szerepelt a lehetséges hétköznapi elnevezések jegyzékében. Egy, a termékleírás első változatának jóváhagyását megelőzően hozott nemzeti határozat – a helyi szokásoknak és e borok hírnevének figyelembevételével – a sylvaner B szőlőfajtát felvette az „Alsace grand cru Zotzenberg” eredetmegjelöléssel ellátott borok előállítására engedélyezett szőlőfajták jegyzékébe.

A hétköznapi nyelvben használt „Pinot noir” elnevezés azért került be a termékleírásba, mert egyes „Alsace grand cru” eredetmegjelölések esetében nemzeti szintű vizsgálat tárgyát képezte a csendes vörösborok elismerésére irányuló kérelem. Ez a vörösbor elismerésére irányuló kérelem a fent említett „Alsace grand cru” eredetmegjelölések számára körülhatárolt parcellákon termesztett pinot noir N szőlőfajtából készített borok történelmére, hírnevére és jellemzőire hivatkozik. A szóban forgó vörösborok kizárólag pinot noir N szőlőfajtából készíthetők.

A termékleírás I. fejezete II. szakaszának 1. pontjában a hétköznapi nyelvben használt „Muscat” (muskotály) elnevezéshez tartozó „muscats à petits grains” (apró szemű muskotály) szőlőfajták neve a „blancs” (fehér) és „roses” (rozé) jelzőkkel egészült ki, mert ezek kimaradtak a termékleírás korábbi változatából.

Ezek a módosítások nem vonják maguk után az egységes dokumentum módosítását.

2.   Terméktípusok

A termékleírás I. fejezete III. szakaszának szövege módosult annak jelzése érdekében, hogy a jelenlegi termékleírásban szereplő ellenőrzött eredetmegjelölések már nem kizárólag a csendes fehérborok számára vannak fenntartva.

A csendes fehér- és vörösborok számára fenntartott „Alsace grand cru” ellenőrzött eredetmegjelölések („Alsace grand cru Hengst”, „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”) név szerint szerepelnek.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

3.   Földrajzi terület

A termékleírás I. fejezete IV. szakaszának 1. pontja kiegészült egy bekezdéssel annak érdekében, hogy szerepeljenek benne egyfelől azok a dátumok, amelyeken az INAO illetékes nemzeti bizottsága a földrajzi terület jóváhagyásáról döntött, másfelől a termékleírásban közölt terület kiterjedésének meghatározásához használt hivatkozási alapra, a 2021. évi hivatalos földrajzi kódexre vonatkozó utalás. Ezek szerepeltetése révén jogi szempontból biztosítható a földrajzi terület körülhatárolása.

A 2021. évi hivatalos földrajzi kódexre való hivatkozás bevezetése következtében frissíteni kellett a településnevek jegyzékét. Ezért a termékleírásból kimaradt Kientzheim és Sigolsheim település említése, mivel a területük már Kaysersberg Vignoble településhez tartozik.

Ezek a szövegezésbeli módosítások nem módosítják a földrajzi terület kiterjedését.

Az 1. pont a következő mondatokkal egészült ki:

„A földrajzi területet ábrázoló térképészeti dokumentumok megtekinthetők az INAO honlapján.

A csak részben lefedett település esetében az önkormányzatnál letétbe van helyezve egy, a földrajzi terület határait megjelölő térképészeti dokumentum.”

E módosítások következtében módosul az egységes dokumentum 6. pontja.

4.   Parcellákra osztott körülhatárolt terület

Parcellákra osztott körülhatárolt terület

A termékleírás I. fejezete IV. szakaszának 2. pontjában:

| — | az első bekezdés egy kihagyás pótlása érdekében kiegészült a „2006. szeptember 6-i és 7-i” szövegrésszel, amely a parcellákra osztott terület illetékes nemzeti bizottság általi jóváhagyásának időpontját jelöli, |
| --- | --- |

—

az első bekezdés egy kihagyás pótlása érdekében kiegészült a „2006. szeptember 6-i és 7-i” szövegrésszel, amely a parcellákra osztott terület illetékes nemzeti bizottság általi jóváhagyásának időpontját jelöli,

| — | a második bekezdés szövege módosult a IV. szakasz 1. pontjában említett településnév-változások figyelembevétele érdekében, |
| --- | --- |

—

a második bekezdés szövege módosult a IV. szakasz 1. pontjában említett településnév-változások figyelembevétele érdekében,

| — | frissült a táblázat „Települések” elnevezésű oszlopa, hogy összhangban legyen a IV. szakasz 1. pontjában említett településnevekkel. |
| --- | --- |

—

frissült a táblázat „Települések” elnevezésű oszlopa, hogy összhangban legyen a IV. szakasz 1. pontjában említett településnevekkel.

Ezek a módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

5.   A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

A termékleírás I. fejezete IV. szakaszának 3. pontjában a termékleírásban szereplő terület kiterjedésének meghatározásához használt hivatkozási alap, a 2021. évi hivatalos földrajzi kódex megjelölése érdekében módosult az egyik bekezdés. E hivatkozási alap szerepeltetése révén jogi szempontból biztosítható a földrajzi terület körülhatárolása.

A 2021. évi hivatalos földrajzi kódexre való hivatkozás bevezetése következtében frissíteni kellett a településnevek jegyzékét. Ezért a termékleírásból kimaradt Kaysersberg település neve amelynek helyébe Kaysersberg Vignoble település neve került, azzal a kitétellel, hogy ez a település csak részben, kizárólag Kaysersberg volt önálló település területe tekintetében tartozik a földrajzi területhez.

Ezek a szövegezésbeli módosítások nem módosítják a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület kiterjedését.

E módosítások következtében módosul az egységes dokumentum 9. pontja.

6.   Szőlőfajták

Szőlőfajták

A termékleírás I. fejezete V. szakasza 1. pontjának a) alpontja a „– fehérborok esetében:” és a „– vörösborok esetében: pinot noir N szőlőfajtából” szövegrészekkel egészült ki, mert egyes „Alsace grand cru” eredetmegjelölések esetében nemzeti szintű vizsgálat tárgyát képezte a csendes vörösborok elismerésére irányuló kérelem. A szóban forgó vörösborok kizárólag pinot noir N szőlőfajtából készíthetők. Az „Alsace” eredetmegjelöléssel ellátott vörösborok szintén kizárólag ebből a szőlőfajtából készíthetők.

Az V. szakasz 1. pontjának a), b) és e) alpontjában, valamint az V. szakasz 2. pontjának b) alpontjában a „muscats à petits grains” (apró szemű muskotály) fajták neve a „blancs” (fehér) és „roses” (rozé) jelzőkkel egészült ki, mert ezek kimaradtak a termékleírás korábbi változatából.

Ezek a módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

7.   Ültetési sűrűség

Ültetési sűrűség

A termékleírás I. fejezete VI. szakasza 1. pontjának a) alpontja a „Fehérbor előállítása esetében” és a „Vörösbor előállítása esetében” szövegrészekkel egészült ki annak érdekében, hogy borszín szerint megkülönböztessék a minimális ültetési sűrűséget. Ezeket az ültetési sűrűségre vonatkozó adatokat azon elnevezések esetében tüntették fel, amelyekből vörösbor állítható elő.

Ezek a kiegészítések nem érintik az egységes dokumentumot.

A termékleírás I. fejezete VI. szakasza 1. pontjának a) alpontjában pontosították az ültetési sűrűség kivágás útján történő módosításának lehetőségére vonatkozó szabály hatálybalépésének időpontját: az „e termékleírás jóváhagyásának időpontjától” szövegrész helyébe a „2011. október 25-től” dátum lép.

E módosítás következtében módosul az egységes dokumentum 5. pontja.

8.   A metszésre vonatkozó szabályok

A metszésre vonatkozó szabályok

A termékleírás I. fejezete VI. szakasza 1. pontjának b) alpontjában a fehérborszőlő-fajták esetében törölték a termőterület egy négyzetméterére eső rügyek számára vonatkozó előírást, amely szőlőfajtánként eltérő volt, és annak helyébe a tőkénként egységesen 18 rügyre vonatkozó előírás lépett.

Ez a változtatás lehetővé teszi az elzászi eredetmegjelölésekre vonatkozó termékleírások szövegezésének harmonizálását és az ellenőrzési módszerek egyszerűsítését.

Az egységes dokumentum 5. pontja módosul.

A mondat eleje azért egészült ki a „Fehérborok esetében” szövegrésszel, mert egyes „Alsace grand cru” eredetmegjelölések esetében nemzeti szintű vizsgálat tárgyát képezte a csendes vörösborok elismerésére irányuló kérelem.

A szöveg kiegészült a vörösborok esetében alkalmazandó metszési szabállyal: tőkénként legfeljebb 14 rügy hagyható meg. Ez a rügyszám alacsonyabb a fehérborszőlő-fajták esetében engedélyezettnél. Ez a szabály biztosítja a terméshozamokkal való összhangot és a minőségi szőlő termelését.

Ez utóbbi módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

9.   A támrendszerre és a lombmagasságra vonatkozó szabályok

A támrendszerre és a lombmagasságra vonatkozó szabályok

A termékleírás I. fejezete VI. szakasza 1. pontjának c) alpontjából törölték az ívelt szálvesszőt tartó kordon legnagyobb magasságára vonatkozó előírást, és módosították a támrendszerre futtatott szőlő lombmagasságának mérési módszerét.

Ezek a módosítások lehetővé teszik, hogy a vegetációs időszak alatt megállapítható legyen, hogy betartják-e a lombmagasságra vonatkozó szabályt, ami korábban csak gondossági kötelemmel volt lehetséges.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

10.   Parcellánkénti átlagos maximális terhelés

Parcellánkénti átlagos maximális terhelés

A termékleírás I. fejezete VI. szakasza 1. pontjának d) alpontjában a fehérborok esetében – az e borokra vonatkozó terméshozam csökkentésével összhangban – hektáronként 10 000 kg-ról 8 500 kg-ra csökkent a parcellánkénti átlagos maximális terhelés értéke.

A vörösborokra vonatkozó terméshozamokkal összhangban megállapításra került az ezekre a borokra vonatkozó érték, amely alacsonyabb a fehérborokra vonatkozóan megállapított értéknél.

Ezek a módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

11.   A szőlő érettsége és a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom

A szőlő érettsége és a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom

A termékleírás I. fejezete VII. szakasza 2. pontjának a) alpontjában módosult a táblázat annak figyelembevétele érdekében, hogy egyes „Alsace grand cru” eredetmegjelölések esetében nemzeti szintű vizsgálat tárgyát képezte a csendes vörösborok elismerésére irányuló kérelem.

Az „Alsace grand cru” eredetmegjelölések alá tartozó vörösborok esetében meghatározták a szőlő szüreteléskori minimális cukortartalmát és térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalmát.

Ezen értékek feltüntetése nem érinti az egységes dokumentumot.

A fehérborok esetében a szőlő cukortartalmára vonatkozó minimumértékeket egy liter mustra vetítve 2–3 grammal növelték, hogy a termékleírás korábbi változatához hasonlóan megmaradjon a minimális természetes alkoholtartalomra vonatkozó egyes értékekhez viszonyított 1 térfogat-százalékos különbség. Az érdekvédelmi és irányító szervezet úgy döntött, hogy a cukor alkohollá alakulásának számításához a fehérborok esetében a 17 gramm cukor/1 térfogatszázalék alkohol értéket használja, míg a termékleírás eredeti változatában a cukormennyiség vonatkozó értéke 16,83 gramm volt. A termékleírás első változatának kidolgozásakor az INAO illetékes nemzeti bizottsága ezt a 17-es értéket javasolta.

Ezek a módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

12.   Hozamok

Hozamok

A termékleírás I. fejezete VIII. szakaszának 1. és 2. pontjában csökkentek a hozamokra és a hozamkorlátokra vonatkozó értékek, lehetővé téve ezáltal a fehérborok és a „Vendanges tardives” (kései szüretelésű) kifejezéssel ellátott fehérborok minőségének hatékonyabb, az elzászi borvidék eredetmegjelöléseinek hierarchikus felépítésével összhangban történő ellenőrzését.

Az egységes dokumentum 5. pontjában módosultak a maximális hozamok (hozamkorlátok).

A megjelölés nélküli borok esetében a szöveg a „Fehérborok” kifejezéssel egészült ki, mert egyes „Alsace grand cru” eredetmegjelölések esetében nemzeti szintű vizsgálat tárgyát képezte a csendes vörösborok elismerésére irányuló kérelem.

A vörösborokra vonatkozó hozamot és a hozamkorlátot az elzászi borvidék eredetmegjelöléseinek hierarchikus felépítésével összhangban állapították meg, tehát e fajborok eredetmegjelölései esetében alacsonyabb értékeket határoztak meg.

Ez utóbbi módosítások nem módosítják az egységes dokumentumot.

13.   A vörösborok malolaktikus fermentációja és erjeszthetőcukor-tartalma

A vörösborok malolaktikus fermentációja és erjeszthetőcukor-tartalma

A termékleírás I. fejezete IX. szakasza 1. pontjának c) alpontjában pontosították, hogy a vörösborok esetében a malolaktikus fermentáció befejeződött.

Ezen előírás ellenőrzésének biztosítása érdekében meghatározták, hogy az almasavtartalom a kiszerelési műveletszakaszban legfeljebb 0,4 gramm/liter lehet.

A IX. szakasz 1. pontjának d) alpontjában meghatározták, hogy erjesztés után a vörösborok erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz- és fruktóztartalma) legfeljebb 2 gramm/liter lehet.

Az egységes dokumentum nem módosult.

14.   A vörösborok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalmának növelésére vonatkozó tilalom

A vörösborok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalmának növelésére vonatkozó tilalom

A termékleírás I. fejezete IX. szakasza 1. pontjának e) alpontjában pontosították, hogy a vörösborokat alkoholtartalom-növelés nélkül állítják elő. Ez a borkészítésre vonatkozó korlátozás összhangban van a szőlőtermő parcellák körülhatárolásával, a minimális ültetési sűrűséggel, a metszési szabályokkal és a hozamra vonatkozó alacsony értékekkel.

Az egységes dokumentum nem módosult.

15.   Borospince-kapacitás

Borospince-kapacitás

A termékleírás I. fejezete IX. szakasza 1. pontjának g) alpontjában csökkent a borospince-kapacitás kiszámításához használt együttható értéke.

Az előző szüret mennyisége és a pincekapacitás közötti aránynak nem kell olyan nagynak lennie.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

16.   A vörösborok érlelésének és kereskedelmi forgalomba hozatalának időpontja

A vörösborok érlelésének és kereskedelmi forgalomba hozatalának időpontja

A termékleírás I. fejezete IX. szakaszának 2. pontja meghatározza, hogy a vörösborokat legalább a szüretet követő év október 1-jéig kell érlelni. Az ezekről a termőterületekről származó pinot noir N szőlőfajtából készült boroknak szükségük van egy meghatározott minimális időre ahhoz, hogy jellemzőik megfelelően kifejeződjenek.

Az I. fejezet IX. szakasza 5. pontjának a) alpontjában szerepel, hogy az érlelési időszak után a vörösborok csak a szüretet követő év október 1-jétől hozhatók kereskedelmi forgalomba.

Ezek a módosítások nem vonják maguk után az egységes dokumentum módosítását.

17.   A kiszerelt tételek ellenőrzése

A kiszerelt tételek ellenőrzése

A termékleírás I. fejezete IX. szakasza 3. pontjának b) alpontjában törölték a kiszerelt tételek ellenőrzésére szolgáló mintapalackok megőrzésére vonatkozó előírást.

Ez az előírás ellenőrizhetőségi intézkedésnek minősül, amely az ellenőrzési tervbe került át.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

18.   A kiszerelt borok tárolása

A kiszerelt borok tárolása

A termékleírás I. fejezete IX. szakaszának 4. pontjában pontosították a kiszerelt borok tárolási helyének jellemzőit.

Ez lehetővé teszi a gazdasági szereplők számára, hogy jobban megértsék ezt az előírást, és megkönnyíti annak ellenőrzését.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

19.   A földrajzi területtel való kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők

A földrajzi területtel való kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők

A termékleírás I. fejezete X. szakasza 1. pontja b) alpontjának szövege módosult annak figyelembevétele érdekében, hogy az „Alsace grand cru Hengst” és az „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” eredetmegjelölések esetében elismerték a csendes vörösborokat:

| — | Az „Alsace grand cru Hengst” ellenőrzött eredetmegjelölés esetében a szöveg a következő információkkal egészült ki: a vörösborokat 2022-ben ismerték el, kizárólag a pinot noir N szőlőfajta használata engedélyezett, vörösbor előállításakor a minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 500 tőke lehet, a borokat alkoholtartalom-növelés nélkül állítják elő, a borok érlelési ideje legalább 10 hónap. |
| --- | --- |

—

Az „Alsace grand cru Hengst” ellenőrzött eredetmegjelölés esetében a szöveg a következő információkkal egészült ki: a vörösborokat 2022-ben ismerték el, kizárólag a pinot noir N szőlőfajta használata engedélyezett, vörösbor előállításakor a minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 500 tőke lehet, a borokat alkoholtartalom-növelés nélkül állítják elő, a borok érlelési ideje legalább 10 hónap.

| — | Az „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” ellenőrzött eredetmegjelölés esetében a szöveg a következő információkkal egészült ki: a vörösborokat 2022-ben ismerték el, kizárólag a pinot noir N szőlőfajta használata engedélyezett, vörösbor előállításakor a minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 000 tőke lehet, a borokat alkoholtartalom-növelés nélkül állítják elő, a borok érlelési ideje legalább 10 hónap. |
| --- | --- |

—

Az „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” ellenőrzött eredetmegjelölés esetében a szöveg a következő információkkal egészült ki: a vörösborokat 2022-ben ismerték el, kizárólag a pinot noir N szőlőfajta használata engedélyezett, vörösbor előállításakor a minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 000 tőke lehet, a borokat alkoholtartalom-növelés nélkül állítják elő, a borok érlelési ideje legalább 10 hónap.

A X. szakasz 1. pontjának b) alpontjában törölték azt a kitételt, hogy ezt a két eredetmegjelölést fehér szőlőfajtákra ismerték el, és ott, ahol a szöveg megértéséhez arra szükség van, a szöveg a „fehérborok esetében” kifejezéssel egészült ki.

Ezek a módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

A „muscats à petits grains” (apró szemű muskotály) fajták neve a „blancs” (fehér) és „roses” (rozé) jelzőkkel egészült ki, mert ezek kimaradtak a termékleírás korábbi változatából. Ezek a kiegészítések nem módosítják az egységes dokumentumot.

20.   A bor(ok) leírása

A bor(ok) leírása

Az I. fejezet X. szakaszának 2. pontja a fehérborok jobb jellemzése érdekében kiegészült a fehérborok vizuális megjelenésének leírásával.

Az előbbiekben leírt két bortípusra vonatkozóan: „E két bortípus színintenzitása élénk, aranysárgáig terjedő.”

Az utóbbiakban leírt két bortípusra vonatkozóan: „E két bortípus színintenzitása élénk, borostyánsárgáig terjedő.”

Az egységes dokumentum 4. pontja módosul.

Az „Alsace grand cru Hengst” és az „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” eredetmegjelölések esetében a szöveg kiegészült a vörösborok fő érzékszervi jellemzőinek leírásával.

Ezek a leírások nem módosítják az egységes dokumentumot.

21.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

A termékleírás I. fejezete X. szakaszának 3. pontjában az „Alsace grand cru Hengst” eredetmegjelölés esetében a földrajzi eredet és a borok jellemzői közötti kapcsolatra vonatkozó elemek, amelyek az ezen eredetmegjelölés alá tartozó vörösborokra is vonatkozhatnak, kiegészültek a kifejezetten a vörösborokra vonatkozó információkkal.

Az egységes dokumentum nem módosult.

22.   Átmeneti intézkedések

Átmeneti intézkedések

A termékleírás I. fejezete VI. szakaszának módosításaival összhangban az I. fejezet XI. szakaszának 2. pontjában törlésre került az ívelt szálvesszőt tartó kordon legnagyobb magasságára vonatkozó érték, és csökkent a tőkénkénti maximális rügyszám.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

23.   A fehérborok esetében a cukortartalom kötelező feltüntetése a címkén és más tájékoztató anyagokon

A fehérborok esetében a cukortartalom kötelező feltüntetése a címkén és más tájékoztató anyagokon

A termékleírás I. fejezete XII. szakasza 2. pontjának d) alpontja helyébe új szöveg lép, amely kötelezővé teszi az (EU) 2019/33 európai rendeletben meghatározott cukortartalom feltüntetését, ami jelenleg választható lehetőség.

A cukortartalom feltüntetése lehetővé teszi, hogy a fogyasztó jobb tájékoztatást kapjon a bortípusról.

Ez az új előírás nem vonatkozik a „vendanges tardives” (kései szüretelésű) és a „sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) hagyományos kifejezésekkel megjelölt borokra.

Az egységes dokumentum 9. pontja kiegészül.

A XII. szakasz 2. pontjának eredeti d) pontja e) pontra változik.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

24.   A parcellahasználat előzetes bejelentése

A parcellahasználat előzetes bejelentése

A termékleírás II. fejezete I. szakaszának 1. pontjában egy pontosítással egészültek ki a gazdasági szereplő által az „Alsace grand cru” eredetmegjelölések érdekvédelmi és irányító szervezetéhez benyújtott előzetes parcellakiosztási nyilatkozatra vonatkozó szabályok azon eset figyelembevétele érdekében, amikor a gazdasági szereplő lemond az eredetmegjelölés keretében folytatott termelés rá eső részéről.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   Elnevezés

Elnevezés

Alsace grand cru Brand

2.   A földrajzi árujelző típusa:

A földrajzi árujelző típusa:

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

A bor(ok) leírása

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A borok csendes fehérborok.

A gewurztraminer Rs és a pinot gris G szőlőfajta esetében a borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 12,5 %, a többi szőlőfajta esetében pedig 11 %. A gewurztraminer B és a pinot gris G szőlőfajta esetében a borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 15 %-ot, a többi szőlőfajta esetében pedig a 14 %-ot.

Az egyéb analitikai jellemzők az uniós jogszabályokban meghatározott analitikai jellemzők.

Ezek a fehérborok igazi, korral nemesedő borok, amelyeket a szőlő megfelelő érettségéből eredő, domináns borkősavtartalmon alapuló, határozott frissesség jellemez. Az eredetmegjelölés neve kiegészíthető a hétköznapi nyelvben használt elnevezésekkel, feltéve, hogy a borok kizárólag az adott elnevezéssel megjelölhető szőlőfajtákból származnak. A borok rendkívül testesek és összetettek, erős aromájúak, és különféle árnyalatúak. Ízük hosszan tartó, idővel egyre összetettebbé válik.

A következő típusokat különböztetjük meg: – száraz, ásványos borok, – aromás, gyümölcsös, telt és gazdag borok. E két bortípus színintenzitása élénk, aranysárgáig terjedő.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | milliekvivalens/liter |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

milliekvivalens/liter

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

2.   A „Vendanges Tardives” (kései szüretelésű) kifejezéssel kiegészített eredetmegjelölés

A „Vendanges Tardives” (kései szüretelésű) kifejezéssel kiegészített eredetmegjelölés

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A gewurztraminer Rs és a pinot gris G szőlőfajta esetében a borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 16 %, a többi szőlőfajta esetében pedig 14,5 %.

Az egyéb analitikai jellemzők az uniós jogszabályokban meghatározott analitikai jellemzők.

A „vendanges tardives” (kései szüretelésű) kifejezéssel ellátott borok gyakran nagyon egzotikus, kandírozott gyümölcsös aromákkal és friss lecsengéssel rendelkeznek. Rendkívül koncentráltak, aromáik nagyon hosszan tartók. E borok színintenzitása élénk, borostyánsárgáig terjedő.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | milliekvivalens/liter |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

milliekvivalens/liter

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

3.   A „Sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) kifejezéssel kiegészített eredetmegjelölés

A „Sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) kifejezéssel kiegészített eredetmegjelölés

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A gewurztraminer Rs és a pinot gris G szőlőfajta esetében a borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 18,2 %, a többi szőlőfajta esetében pedig 16,4 %.

Az egyéb analitikai jellemzők az uniós jogszabályokban meghatározott analitikai jellemzők.

A „sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) kifejezéssel ellátott borok koncentráltabb, erőteljesebb borok, amelyek gyakran gyümölcspépre emlékeztető aromákat hordoznak. Rendkívül koncentráltak, aromáik nagyon hosszan tartók. E borok színintenzitása élénk, borostyánsárgáig terjedő.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | milliekvivalens/liter |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

milliekvivalens/liter

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

Borkészítési eljárások

5.1.   Konkrét borászati eljárások

Konkrét borászati eljárások

1.   Művelési módok: ültetési sűrűség

Művelési módok: ültetési sűrűség

Művelési gyakorlat

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 4 500 tőke.

A szőlőültetvényeken a sorok közötti távolság nem haladhatja meg a 2 métert.

Az egy sorban található szőlőtőkék közötti távolság legalább 0,75 méter és legfeljebb 1,50 méter.

2011. október 25-től a szőlősorok egyazon parcelláról történő kivágása nem eredményezheti azt, hogy a legszélesebb sorok közötti távolság meghaladja a 3 métert.

2.   Művelési módok: a metszésre vonatkozó szabályok

Művelési módok: a metszésre vonatkozó szabályok

Művelési gyakorlat

A szőlőtőkéket egyszerű vagy kettős Guyot-metszéssel művelik, tőkénként legfeljebb 18 rügyet hagyva meg.

3.   Szüret

Szüret

Művelési gyakorlat

A borok kézzel szüretelt szőlőkből származnak.

4.   A térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom növelése

A térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom növelése

Konkrét borászati eljárás

A térfogatszázalékban kifejezett átlagos minimális természetes alkoholtartalom növelésének mértéke nem haladhatja meg:

| | a 0,5 térfogatszázalékot a gewurztraminer B és a pinot gris G szőlőfajtából származó borok esetében, |
| --- | --- |

a 0,5 térfogatszázalékot a gewurztraminer B és a pinot gris G szőlőfajtából származó borok esetében,

| | az 1,5 térfogatszázalékot a más szőlőfajtából származó borok esetében. |
| --- | --- |

az 1,5 térfogatszázalékot a más szőlőfajtából származó borok esetében.

A „vendanges tardives” vagy „sélection de grains nobles” kifejezéssel ellátható borokat alkoholtartalom-növelés nélkül állítják elő.

5.   Borkészítés

Borkészítés

A borkészítésre vonatkozó korlátozás

Fadarabok használata tilos.

6.   A borok érlelése

A borok érlelése

Konkrét borászati eljárás

A borokat legalább a szüret évét követő év június 1-jéig érlelni kell.

A „vendanges tardives” vagy „sélection de grains nobles” kifejezéssel ellátható borokat legalább a szüret évét követő második év június 1-jéig érlelni kell.

5.2.   Maximális hozamok

Maximális hozamok

1.   Hozam a „vendanges tardives” (kései szüretelésű) kifejezéssel kiegészített vagy anélküli eredetmegjelölés esetében

Hozam a „vendanges tardives” (kései szüretelésű) kifejezéssel kiegészített vagy anélküli eredetmegjelölés esetében

hektáronként 60 hektoliter

2.   Hozam a „sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) kifejezéssel kiegészített eredetmegjelölés esetében

Hozam a „sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) kifejezéssel kiegészített eredetmegjelölés esetében

hektáronként 48 hektoliter

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

Körülhatárolt földrajzi terület

A szőlő szüretelése, a borok erjesztése, készítése és érlelése a 2021. évi hivatalos földrajzi kódex alapján a következő települések területén történik:

| — | Haut-Rhin megye: A következő települések egész területe: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhin megye: A következő települések egész területe: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.

A következő település területének egy része: Kaysersberg Vignoble, kizárólag Kientzheim és Sigolsheim volt önálló települések területe tekintetében.

| — | Bas-Rhin megye: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhin megye: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.

A csak részben lefedett települések esetében az önkormányzatnál letétbe van helyezve egy, a földrajzi terület határait megjelölő térképészeti dokumentum.

A földrajzi területet ábrázoló térképészeti dokumentumok megtekinthetők az INAO honlapján.

7.   Borszőlőfajta (borszőlőfajták)

Borszőlőfajta (borszőlőfajták)

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   A kapcsolat(ok) leírása

A kapcsolat(ok) leírása

Az „Alsace grand cru Brand” ellenőrzött eredetmegjelölés területe az egyik legjobb helyen terül el az elzászi szőlővidékre jellemző kedvező éghajlati viszonyok között. A festői elzászi tájban megbúvó szőlőültetvények kiváló minőségű, erős karakterű és sajátos jellemzőkkel rendelkező borok előállítását teszik lehetővé.

A finom szemcséjű gránitos talajoknak és a főnszélnek köszönhetően a borok aromásak, erőteljesek és intenzívek. A szilícium-dioxid teszi kifejezővé ezt szép és egyenes savszerkezetet („steinglitz”). A borok időnként borsos jegyeket hordoznak, a szájban serkentik a nyálképződést, és szerkezetükből eredően kesernyések.

A tőkén végbemenő összetöppedésre és a nemes rothadás kialakulására kedvezően ható, kiváló késő őszi éghajlati viszonyok lehetővé teszik a túlérett szőlőből készült borok előállítását.

A termékleírásban előírt érlelés elősegíti a borok minőségének javulását.

Az elzászi borászok szigorú termelési szabályok alkalmazásával, például nagy lombfelület meghagyásával és kézi szüreteléssel őrzik meg az összetettségüknek és hosszú ideig történő eltarthatóságuknak köszönhetően elismert borok határozott karakterét.

Ezek a borok a régió csúcskategóriás borai. Magasabb áron kelnek el, mint az „Alsace” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott borok.

Médard Barth az 1958-ban írt „Der Rebbau des Elsass und die Absatzgebieten seiner Weine” című művében már méltatta ezt a napjainkban nagy elismertségnek örvendő szőlővidéket.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése, készítése és érlelése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, közvetlenül szomszédos terület a 2021. évi hivatalos földrajzi kódex alapján a következő települések területét foglalja magában:

| — | Haut-Rhin megye: A következő települések egész területe: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhin megye: A következő települések egész területe: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.

A következő település területének egy része: Kaysersberg Vignoble, kizárólag Kaysersberg volt önálló település területe tekintetében.

| — | Bas-Rhin megye: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhin megye: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller.

A földrajzi területen belüli csomagolás

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen belüli csomagolás

A feltétel leírása:

A borokat az 1955. május 20-i 55-673. sz. kormányrendelet, az 1959. május 13-i rendelet és az 1963. március 19-i kormányrendelet rendelkezéseinek megfelelő, „Vin du Rhin” (rajnai bor) típusú palackokba palackozzák, és a palackozáshoz semmilyen más palacktípus nem használható.

Az 1972. július 5-i törvény óta a borokat kötelezően Bas-Rhin (Alsó-Rajna) és Haut-Rhin (Felső-Rajna) megyében kell palackozni az 1955-ös rendeletben meghatározott „Vin du Rhin” (rajnai bor) típusú palackba.

Az évjárat feltüntetése

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az évjáratot az eredetmegjelölés nevével együtt kell feltüntetni a szüretelési és készletnyilatkozatokban, a kísérő dokumentumokban, a hirdetésekben, a tájékoztató anyagokban, a címkéken, a számlákon és a különféle tárolóedényeken.

A hétköznapi nyelvben használt elnevezés

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve kiegészíthető a hétköznapi nyelvben használt elnevezések egyikével, feltéve, hogy a borok kizárólag az adott elnevezéssel megjelölhető szőlőfajtákból származnak.

Egy címkén nem tüntethető fel két vagy több köznapi név.

Ezek a hétköznapi nyelvben használt elnevezések a következők:

| | Gewurztraminer, |
| --- | --- |

Gewurztraminer,

| | Muscat, |
| --- | --- |

Muscat,

| | Muscat Ottonel, |
| --- | --- |

Muscat Ottonel,

| | Pinot gris, |
| --- | --- |

Pinot gris,

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

A „vendanges tardives” (kései szüretelésű) és a „sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) hagyományos kifejezések

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A „vendanges tardives” vagy „sélection de grains nobles” kifejezéssel ellátható borokon kötelezően fel kell tüntetni:

| — | az évjáratot és |
| --- | --- |

—

az évjáratot és

| — | a hétköznapi nyelvben használt elnevezések egyikét. |
| --- | --- |

—

a hétköznapi nyelvben használt elnevezések egyikét.

A cukortartalom feltüntetése

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A „Vendanges Tardives” és a „Sélection de Grains nobles” kifejezéssel ellátott borok kivételével az e termékleírás alapján az 51 „Alsace Grand Cru – [helymegnevezés]” ellenőrzött eredetmegjelölés egyikére számot tartó és az adott megjelöléssel kiszerelt fehérborok nem kínálhatók a vásárlóközönségnek, nem adhatók fel, nem értékesíthetők vagy árusíthatók anélkül, hogy a hirdetésekben, a tájékoztató anyagokban, a címkéken, a számlákon és a különféle tárolóedényeken jól látható betűkkel fel lenne tüntetve az uniós szabályozásban meghatározott cukortartalom.

A termékleíráshoz vezető link

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

1

---

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 374/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 374/41

---

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2022/C 374/09)

a (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül sor.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Alsace grand cru Zinnkoepflé”

PDO-FR-A0635-AM02

Az értesítés időpontja: 2022.7.20.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Kiegészítő megjelölés

A termékleírás I. fejezete II. szakaszának 1. pontja a hétköznapi nyelvben használt következő elnevezésekkel egészül ki: „Sylvaner” és „Pinot noir”, valamint az ezeknek megfelelő egyes szőlőfajtákkal: „sylvaner B” és „pinot noir N”.

A szöveg azért egészült ki a hétköznapi nyelvben használt „Sylvaner” elnevezéssel, mert az kimaradt a termékleírás első változatából. Az első változat I. fejezete X. szakasza 1. pontjának b) alpontjában az szerepelt, hogy az engedélyezett szőlőfajták „a saját elnevezésük alatt használhatók fel borkészítésre és forgalmazhatók”, de a vonatkozó hétköznapi elnevezés nem szerepelt a lehetséges hétköznapi elnevezések jegyzékében. Egy, a termékleírás első változatának jóváhagyását megelőzően hozott nemzeti határozat – a helyi szokásoknak és e borok hírnevének figyelembevételével – a sylvaner B szőlőfajtát felvette az „Alsace grand cru Zotzenberg” eredetmegjelöléssel ellátott borok előállítására engedélyezett szőlőfajták jegyzékébe.

A hétköznapi nyelvben használt „Pinot noir” elnevezés azért került be a termékleírásba, mert egyes „Alsace grand cru” eredetmegjelölések esetében nemzeti szintű vizsgálat tárgyát képezte a csendes vörösborok elismerésére irányuló kérelem. Ez a vörösbor elismerésére irányuló kérelem a fent említett „Alsace grand cru” eredetmegjelölések számára körülhatárolt parcellákon termesztett pinot noir N szőlőfajtából készített borok történelmére, hírnevére és jellemzőire hivatkozik. A szóban forgó vörösborok kizárólag pinot noir N szőlőfajtából készíthetők.

A termékleírás I. fejezete II. szakaszának 1. pontjában a hétköznapi nyelvben használt „Muscat” (muskotály) elnevezéshez tartozó „muscats à petits grains” (apró szemű muskotály) szőlőfajták neve a „blancs” (fehér) és „roses” (rozé) jelzőkkel egészült ki, mert ezek kimaradtak a termékleírás korábbi változatából.

Ezek a módosítások nem vonják maguk után az egységes dokumentum módosítását.

2.   Terméktípusok

A termékleírás I. fejezete III. szakaszának szövege módosult annak jelzése érdekében, hogy a jelenlegi termékleírásban szereplő ellenőrzött eredetmegjelölések már nem kizárólag a csendes fehérborok számára vannak fenntartva.

A csendes fehér- és vörösborok számára fenntartott „Alsace grand cru” ellenőrzött eredetmegjelölések („Alsace grand cru Hengst”, „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”) név szerint szerepelnek.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

3.   Földrajzi terület

A termékleírás I. fejezete IV. szakaszának 1. pontja kiegészül egy bekezdéssel annak érdekében, hogy szerepeljenek benne egyfelől azok a dátumok, amelyeken az INAO illetékes nemzeti bizottsága a földrajzi terület jóváhagyásáról döntött, másfelől a termékleírásban közölt terület kiterjedésének meghatározásához használt hivatkozási alapra, a 2021. évi hivatalos földrajzi kódexre vonatkozó utalás. Ezek szerepeltetése révén jogi szempontból biztosítható a földrajzi terület körülhatárolása.

A 2021. évi hivatalos földrajzi kódexre való hivatkozás bevezetése következtében frissíteni kellett a településnevek jegyzékét. Ezért a termékleírásból kimaradt Kientzheim és Sigolsheim település említése, mivel a területük már Kaysersberg Vignoble településhez tartozik.

Ezek a szövegezésbeli módosítások nem módosítják a földrajzi terület kiterjedését.

Az 1. pont a következő mondatokkal egészül ki:

„A földrajzi területet ábrázoló térképészeti dokumentumok megtekinthetők az INAO honlapján.

A csak részben lefedett település esetében az önkormányzatnál letétbe van helyezve egy, a földrajzi terület határait megjelölő térképészeti dokumentum.”

E módosítások következtében módosul az egységes dokumentum 6. pontja.

4.   Parcellákra osztott körülhatárolt terület

Parcellákra osztott körülhatárolt terület

A termékleírás I. fejezete IV. szakaszának 2. pontjában:

| — | az első bekezdés egy kihagyás pótlása érdekében kiegészül a „2006. szeptember 6-i és 7-i” szövegrésszel, amely a parcellákra osztott terület illetékes nemzeti bizottság általi jóváhagyásának időpontját jelöli, |
| --- | --- |

—

az első bekezdés egy kihagyás pótlása érdekében kiegészül a „2006. szeptember 6-i és 7-i” szövegrésszel, amely a parcellákra osztott terület illetékes nemzeti bizottság általi jóváhagyásának időpontját jelöli,

| — | a második bekezdés szövege módosult a IV. szakasz 1. pontjában említett településnév-változások figyelembevétele érdekében, |
| --- | --- |

—

a második bekezdés szövege módosult a IV. szakasz 1. pontjában említett településnév-változások figyelembevétele érdekében,

| — | frissült a táblázat „Települések” elnevezésű oszlopa, hogy összhangban legyen a IV. szakasz 1. pontjában említett településnevekkel. |
| --- | --- |

—

frissült a táblázat „Települések” elnevezésű oszlopa, hogy összhangban legyen a IV. szakasz 1. pontjában említett településnevekkel.

Ezek a módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

5.   A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

A termékleírás I. fejezete IV. szakaszának 3. pontjában a termékleírásban szereplő terület kiterjedésének meghatározásához használt hivatkozási alap, a 2021. évi hivatalos földrajzi kódex megjelölése érdekében módosult az egyik bekezdés. E hivatkozási alap szerepeltetése révén jogi szempontból biztosítható a földrajzi terület körülhatárolása.

A 2021. évi hivatalos földrajzi kódexre való hivatkozás bevezetése következtében frissíteni kellett a településnevek jegyzékét. Ezért a termékleírásból kimaradt Kaysersberg település neve amelynek helyébe Kaysersberg Vignoble település neve került, azzal a kitétellel, hogy ez a település csak részben, kizárólag Kaysersberg volt önálló település területe tekintetében tartozik a földrajzi területhez.

Ezek a szövegezésbeli módosítások nem módosítják a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület kiterjedését.

E módosítások következtében módosul az egységes dokumentum 9. pontja.

6.   Szőlőfajták

Szőlőfajták

A termékleírás I. fejezete V. szakasza 1. pontjának a) alpontja a „– fehérborok esetében:” és a „– vörösborok esetében: pinot noir N szőlőfajtából” szövegrészekkel egészül ki, mert egyes „Alsace grand cru” eredetmegjelölések esetében nemzeti szintű vizsgálat tárgyát képezte a csendes vörösborok elismerésére irányuló kérelem. A szóban forgó vörösborok kizárólag pinot noir N szőlőfajtából készíthetők. Az „Alsace” eredetmegjelöléssel ellátott vörösborok szintén kizárólag ebből a szőlőfajtából készíthetők.

Az V. szakasz 1. pontjának a), b) és e) alpontjában, valamint az V. szakasz 2. pontjának b) alpontjában a „muscats à petits grains” (apró szemű muskotály) fajták neve a „blancs” (fehér) és „roses” (rozé) jelzőkkel egészült ki, mert ezek kimaradtak a termékleírás korábbi változatából.

Ezek a módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

7.   Ültetési sűrűség

Ültetési sűrűség

A termékleírás I. fejezete VI. szakasza 1. pontjának a) alpontja a „Fehérbor előállítása esetében” és a „Vörösbor előállítása esetében” szövegrészekkel egészül ki annak érdekében, hogy borszín szerint megkülönböztessék a minimális ültetési sűrűséget. Ezeket az ültetési sűrűségre vonatkozó adatokat azon elnevezések esetében tüntették fel, amelyekből vörösbor állítható elő.

Ezek a kiegészítések nem érintik az egységes dokumentumot.

A termékleírás I. fejezete VI. szakasza 1. pontjának a) alpontjában pontosították az ültetési sűrűség kivágás útján történő módosításának lehetőségére vonatkozó szabály hatálybalépésének időpontját: az „e termékleírás jóváhagyásának időpontjától” szövegrész helyébe a „2011. október 25-től” dátum lép.

E módosítás következtében módosul az egységes dokumentum 5. pontja.

8.   A metszésre vonatkozó szabályok

A metszésre vonatkozó szabályok

A termékleírás I. fejezete VI. szakasza 1. pontjának b) alpontjában a fehérborok esetében törölték a termőterület egy négyzetméterére eső rügyek számára vonatkozó előírást, amely szőlőfajtánként eltérő volt, és annak helyébe a tőkénként egységesen 18 rügyre vonatkozó előírás lépett.

Ez a változtatás lehetővé teszi az elzászi eredetmegjelölésekre vonatkozó termékleírások szövegezésének harmonizálását és az ellenőrzési módszerek egyszerűsítését.

Az egységes dokumentum 5. pontja módosul.

A mondat eleje azért egészül ki a „Fehérborok esetében” szövegrésszel, mert egyes „Alsace grand cru” eredetmegjelölések esetében nemzeti szintű vizsgálat tárgyát képezte a csendes vörösborok elismerésére irányuló kérelem.

A szöveg kiegészül a vörösborok esetében alkalmazandó metszési szabállyal: tőkénként legfeljebb 14 rügy hagyható meg. Ez a rügyszám alacsonyabb a fehérborszőlő-fajták esetében engedélyezettnél. Ez a szabály biztosítja a terméshozamokkal való összhangot és a minőségi szőlő termelését.

Ez utóbbi módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

9.   A támrendszerre és a lombmagasságra vonatkozó szabályok

A támrendszerre és a lombmagasságra vonatkozó szabályok

A termékleírás I. fejezete VI. szakasza 1. pontjának c) alpontjából törölték az ívelt szálvesszőt tartó kordon legnagyobb magasságára vonatkozó előírást, és módosították a támrendszerre futtatott szőlő lombmagasságának mérési módszerét.

Ezek a módosítások lehetővé teszik, hogy a vegetációs időszak alatt megállapítható legyen, hogy betartják-e a lombmagasságra vonatkozó szabályt, ami korábban csak gondossági kötelemmel volt lehetséges.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

10.   Parcellánkénti átlagos maximális terhelés

Parcellánkénti átlagos maximális terhelés

A termékleírás I. fejezete VI. szakasza 1. pontjának d) alpontjában a fehérborok esetében – az e borokra vonatkozó terméshozam csökkentésével összhangban – hektáronként 10 000 kg-ról 8 500 kg-ra csökkent a parcellánkénti átlagos maximális terhelés értéke.

A vörösborokra vonatkozó terméshozamokkal összhangban megállapításra került az ezekre a borokra vonatkozó érték, amely alacsonyabb a fehérborokra vonatkozóan megállapított értéknél.

Ezek a módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

11.   A szőlő érettsége és a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom

A szőlő érettsége és a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom

A termékleírás I. fejezete VII. szakasza 2. pontjának a) alpontjában módosult a táblázat annak figyelembevétele érdekében, hogy egyes „Alsace grand cru” eredetmegjelölések esetében nemzeti szintű vizsgálat tárgyát képezte a csendes vörösborok elismerésére irányuló kérelem.

Az „Alsace grand cru” eredetmegjelölések alá tartozó vörösborok esetében meghatározták a szőlő szüreteléskori minimális cukortartalmát és térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalmát.

Ezen értékek feltüntetése nem érinti az egységes dokumentumot.

A fehérborok esetében a szőlő cukortartalmára vonatkozó minimumértékeket egy liter mustra vetítve 2–3 grammal növelték, hogy a termékleírás korábbi változatához hasonlóan megmaradjon a minimális természetes alkoholtartalomra vonatkozó egyes értékekhez viszonyított 1 térfogat-százalékos különbség. Az érdekvédelmi és irányító szervezet úgy döntött, hogy a cukor alkohollá alakulásának számításához a fehérborok esetében a 17 gramm cukor/1 térfogatszázalék alkohol értéket használja, míg a termékleírás eredeti változatában a cukormennyiség vonatkozó értéke 16,83 gramm volt. A termékleírás első változatának kidolgozásakor az INAO illetékes nemzeti bizottsága ezt a 17-es értéket javasolta.

Ezek a módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

12.   Hozamok

Hozamok

A termékleírás I. fejezete VIII. szakaszának 1. és 2. pontjában csökkentek a hozamokra és a hozamkorlátokra vonatkozó értékek, lehetővé téve ezáltal a fehérborok és a „Vendanges tardives” (kései szüretelésű) kifejezéssel ellátott fehérborok minőségének hatékonyabb, az elzászi borvidék eredetmegjelöléseinek hierarchikus felépítésével összhangban történő ellenőrzését.

Az egységes dokumentum 5. pontjában módosultak a maximális hozamok (hozamkorlátok).

A megjelölés nélküli borok esetében a szöveg a „Fehérborok” kifejezéssel egészült ki, mert egyes „Alsace grand cru” eredetmegjelölések esetében nemzeti szintű vizsgálat tárgyát képezte a csendes vörösborok elismerésére irányuló kérelem.

A vörösborokra vonatkozó hozamot és a hozamkorlátot az elzászi borvidék eredetmegjelöléseinek hierarchikus felépítésével összhangban állapították meg, tehát e fajborok eredetmegjelölései esetében alacsonyabb értékeket határoztak meg.

Ez utóbbi módosítások nem módosítják az egységes dokumentumot.

13.   A vörösborok malolaktikus fermentációja és erjeszthetőcukor-tartalma

A vörösborok malolaktikus fermentációja és erjeszthetőcukor-tartalma

A termékleírás I. fejezete IX. szakasza 1. pontjának c) alpontjában pontosították, hogy a vörösborok esetében a malolaktikus fermentáció befejeződött.

Ezen előírás ellenőrzésének biztosítása érdekében meghatározták, hogy az almasavtartalom a kiszerelési műveletszakaszban legfeljebb 0,4 gramm/liter lehet.

A IX. szakasz 1. pontjának d) alpontjában meghatározták, hogy erjesztés után a vörösborok erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz- és fruktóztartalma) legfeljebb 2 gramm/liter lehet.

Az egységes dokumentum nem módosult.

14.   A vörösborok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalmának növelésére vonatkozó tilalom

A vörösborok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalmának növelésére vonatkozó tilalom

A termékleírás I. fejezete IX. szakasza 1. pontjának e) alpontjában pontosították, hogy a vörösborokat alkoholtartalom-növelés nélkül állítják elő. Ez a borkészítésre vonatkozó korlátozás összhangban van a szőlőtermő parcellák körülhatárolásával, a minimális ültetési sűrűséggel, a metszési szabályokkal és a hozamra vonatkozó alacsony értékekkel.

Az egységes dokumentum nem módosult.

15.   Borospince-kapacitás

Borospince-kapacitás

A termékleírás I. fejezete IX. szakasza 1. pontjának g) alpontjában csökkent a borospince-kapacitás kiszámításához használt együttható értéke.

Az előző szüret mennyisége és a pincekapacitás közötti aránynak nem kell olyan nagynak lennie.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

16.   A vörösborok érlelésének és kereskedelmi forgalomba hozatalának időpontja

A vörösborok érlelésének és kereskedelmi forgalomba hozatalának időpontja

A termékleírás I. fejezete IX. szakaszának 2. pontja meghatározza, hogy a vörösborokat legalább a szüretet követő év október 1-jéig kell érlelni. Az ezekről a termőterületekről származó pinot noir N szőlőfajtából készült boroknak szükségük van egy meghatározott minimális időre ahhoz, hogy jellemzőik megfelelően kifejeződjenek.

Az I. fejezet IX. szakasza 5. pontjának a) alpontjában szerepel, hogy az érlelési időszak után a vörösborok csak a szüretet követő év október 1-jétől hozhatók kereskedelmi forgalomba.

Ezek a módosítások nem vonják maguk után az egységes dokumentum módosítását.

17.   A kiszerelt tételek ellenőrzése

A kiszerelt tételek ellenőrzése

A termékleírás I. fejezete IX. szakasza 3. pontjának b) alpontjában törölték a kiszerelt tételek ellenőrzésére szolgáló mintapalackok megőrzésére vonatkozó előírást.

Ez az előírás ellenőrizhetőségi intézkedésnek minősül, amely az ellenőrzési tervbe került át.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

18.   A kiszerelt borok tárolása

A kiszerelt borok tárolása

A termékleírás I. fejezete IX. szakaszának 4. pontjában pontosították a kiszerelt borok tárolási helyének jellemzőit.

Ez lehetővé teszi a gazdasági szereplők számára, hogy jobban megértsék ezt az előírást, és megkönnyíti annak ellenőrzését.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

19.   A földrajzi területtel való kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők

A földrajzi területtel való kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők

A termékleírás I. fejezete X. szakasza 1. pontja b) alpontjának szövege módosult annak figyelembevétele érdekében, hogy az „Alsace grand cru Hengst” és az „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” eredetmegjelölések esetében elismerték a csendes vörösborokat:

| — | Az „Alsace grand cru Hengst” ellenőrzött eredetmegjelölés esetében a szöveg a következő információkkal egészült ki: a vörösborokat 2022-ben ismerték el, kizárólag a pinot noir N szőlőfajta használata engedélyezett, vörösbor előállításakor a minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 500 tőke lehet, a borokat alkoholtartalom-növelés nélkül állítják elő, a borok érlelési ideje legalább 10 hónap. |
| --- | --- |

—

Az „Alsace grand cru Hengst” ellenőrzött eredetmegjelölés esetében a szöveg a következő információkkal egészült ki: a vörösborokat 2022-ben ismerték el, kizárólag a pinot noir N szőlőfajta használata engedélyezett, vörösbor előállításakor a minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 500 tőke lehet, a borokat alkoholtartalom-növelés nélkül állítják elő, a borok érlelési ideje legalább 10 hónap.

| — | Az „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” ellenőrzött eredetmegjelölés esetében a szöveg a következő információkkal egészült ki: a vörösborokat 2022-ben ismerték el, kizárólag a pinot noir N szőlőfajta használata engedélyezett, vörösbor előállításakor a minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 000 tőke lehet, a borokat alkoholtartalom-növelés nélkül állítják elő, a borok érlelési ideje legalább 10 hónap. |
| --- | --- |

—

Az „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” ellenőrzött eredetmegjelölés esetében a szöveg a következő információkkal egészült ki: a vörösborokat 2022-ben ismerték el, kizárólag a pinot noir N szőlőfajta használata engedélyezett, vörösbor előállításakor a minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 000 tőke lehet, a borokat alkoholtartalom-növelés nélkül állítják elő, a borok érlelési ideje legalább 10 hónap.

A X. szakasz 1. pontjának b) alpontjában törölték azt a kitételt, hogy ezt a két eredetmegjelölést fehér szőlőfajtákra ismerték el, és ott, ahol a szöveg megértéséhez arra szükség van, a szöveg a „fehérborok esetében” kifejezéssel egészült ki.

Ezek a módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

A „muscats à petits grains” (apró szemű muskotály) fajták neve a „blancs” (fehér) és „roses” (rozé) jelzőkkel egészült ki, mert ezek kimaradtak a termékleírás korábbi változatából. Ezek a kiegészítések nem módosítják az egységes dokumentumot.

20.   A bor(ok) leírása

A bor(ok) leírása

Az I. fejezet X. szakaszának 2. pontja a fehérborok jobb jellemzése érdekében kiegészült a fehérborok vizuális megjelenésének leírásával.

Az előbbiekben leírt két bortípusra vonatkozóan: „E két bortípus színintenzitása élénk, aranysárgáig terjedő.”

Az utóbbiakban leírt két bortípusra vonatkozóan: „E két bortípus színintenzitása élénk, borostyánsárgáig terjedő.”

Az egységes dokumentum 4. pontja módosul.

Az „Alsace grand cru Hengst” és az „Alsace grand cru Kirchberg de Barr” eredetmegjelölések esetében a szöveg kiegészült a vörösborok fő érzékszervi jellemzőinek leírásával.

Ezek a leírások nem módosítják az egységes dokumentumot.

21.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

A termékleírás I. fejezete X. szakaszának 3. pontjában az „Alsace grand cru Hengst” eredetmegjelölés esetében a földrajzi eredet és a borok jellemzői közötti kapcsolatra vonatkozó elemek, amelyek az ezen eredetmegjelölés alá tartozó vörösborokra is vonatkozhatnak, kiegészültek a kifejezetten a vörösborokra vonatkozó információkkal.

Az egységes dokumentum nem módosult.

22.   Átmeneti intézkedések

Átmeneti intézkedések

A termékleírás I. fejezete VI. szakaszának módosításaival összhangban az I. fejezet XI. szakaszának 2. pontjában törlésre került az ívelt szálvesszőt tartó kordon legnagyobb magasságára vonatkozó érték, és csökkent a tőkénkénti maximális rügyszám.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

23.   A fehérborok esetében a cukortartalom kötelező feltüntetése a címkén és más tájékoztató anyagokon

A fehérborok esetében a cukortartalom kötelező feltüntetése a címkén és más tájékoztató anyagokon

A termékleírás I. fejezete XII. szakasza 2. pontjának d) alpontja helyébe új szöveg lép, amely kötelezővé teszi az (EU) 2019/33 európai rendeletben meghatározott cukortartalom feltüntetését, ami jelenleg választható lehetőség.

A cukortartalom feltüntetése lehetővé teszi, hogy a fogyasztó jobb tájékoztatást kapjon a bortípusról.

Ez az új előírás nem vonatkozik a „vendanges tardives” (kései szüretelésű) és a „sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) hagyományos kifejezésekkel ellátott borokra.

Az egységes dokumentum 9. pontja kiegészül.

A XII. szakasz 2. pontjának eredeti d) pontja e) pontra változik.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

24.   A parcellahasználat előzetes bejelentése

A parcellahasználat előzetes bejelentése

A termékleírás II. fejezete I. szakaszának 1. pontjában egy pontosítással egészültek ki a gazdasági szereplő által az „Alsace grand cru” eredetmegjelölések érdekvédelmi és irányító szervezetéhez benyújtott előzetes parcellakiosztási nyilatkozatra vonatkozó szabályok azon eset figyelembevétele érdekében, amikor a gazdasági szereplő lemond az eredetmegjelölés keretében folytatott termelés rá eső részéről.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   Elnevezés

Elnevezés

Alsace grand cru Zinnkoepflé

2.   A földrajzi árujelző típusa

A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

A bor(ok) leírása

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A borok csendes fehérborok.

A gewurztraminer Rs és a pinot gris G szőlőfajta esetében a borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 12,5 %, a többi szőlőfajta esetében pedig 11 %. A gewurztraminer B és a pinot gris G szőlőfajta esetében a borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 15 %-ot, a többi szőlőfajta esetében pedig a 14 %-ot.

Az egyéb analitikai jellemzők az uniós jogszabályokban meghatározott analitikai jellemzők.

Ezek a fehérborok igazi, korral nemesedő borok, amelyeket a szőlő megfelelő érettségéből eredő, domináns borkősavtartalmon alapuló, határozott frissesség jellemez. Az eredetmegjelölés neve kiegészíthető a hétköznapi nyelvben használt elnevezésekkel, feltéve, hogy a borok kizárólag az adott elnevezéssel megjelölhető szőlőfajtákból származnak. A borok rendkívül testesek és összetettek, erős aromájúak, és különféle árnyalatúak. Ízük hosszan tartó, idővel egyre összetettebbé válik.

A következő típusokat különböztetjük meg: – száraz, ásványos borok, – aromás, gyümölcsös, telt és gazdag borok. E két bortípus színintenzitása élénk, aranysárgáig terjedő.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | milliekvivalens/liter |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

milliekvivalens/liter

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

2.   A „Vendanges Tardives” (kései szüretelésű) kifejezéssel kiegészített eredetmegjelölés

A „Vendanges Tardives” (kései szüretelésű) kifejezéssel kiegészített eredetmegjelölés

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A gewurztraminer Rs és a pinot gris G szőlőfajta esetében a borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 16 %, a többi szőlőfajta esetében pedig 14,5 %.

Az egyéb analitikai jellemzők az uniós jogszabályokban meghatározott analitikai jellemzők.

A „vendanges tardives” (kései szüretelésű) kifejezéssel ellátott borok gyakran nagyon egzotikus, kandírozott gyümölcsös aromákkal és friss lecsengéssel rendelkeznek. Rendkívül koncentráltak, aromáik nagyon hosszan tartók. E borok színintenzitása élénk, borostyánsárgáig terjedő.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | milliekvivalens/liter |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

milliekvivalens/liter

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

3.   A „Sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) kifejezéssel kiegészített eredetmegjelölés

A „Sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) kifejezéssel kiegészített eredetmegjelölés

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A gewurztraminer Rs és a pinot gris G szőlőfajta esetében a borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 18,2 %, a többi szőlőfajta esetében pedig 16,4 %.

Az egyéb analitikai jellemzők az uniós jogszabályokban meghatározott analitikai jellemzők.

A „sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) kifejezéssel ellátott borok koncentráltabb, erőteljesebb borok, amelyek gyakran gyümölcspépre emlékeztető aromákat hordoznak. Rendkívül koncentráltak, aromáik nagyon hosszan tartók. E borok színintenzitása élénk, borostyánsárgáig terjedő.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | milliekvivalens/liter |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

milliekvivalens/liter

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

Borkészítési eljárások

5.1.   Konkrét borászati eljárások

Konkrét borászati eljárások

1.   Művelési módok: ültetési sűrűség

Művelési módok: ültetési sűrűség

Konkrét borászati eljárás

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 4 500 tőke.

A szőlőültetvényeken a sorok közötti távolság nem haladhatja meg a 2 métert.

Az egy sorban található szőlőtőkék közötti távolság legalább 0,75 méter és legfeljebb 1,50 méter.

2011. október 25-től a szőlősorok egyazon parcelláról történő kivágása nem eredményezheti azt, hogy a legszélesebb sorok közötti távolság meghaladja a 3 métert.

2.   Művelési módok: a metszésre vonatkozó szabályok

Művelési módok: a metszésre vonatkozó szabályok

Művelési gyakorlat

A szőlőtőkéket egyszerű vagy kettős Guyot-metszéssel művelik, tőkénként legfeljebb 18 rügyet hagyva meg.

3.   Szüret

Szüret

Művelési gyakorlat

A borok kézzel szüretelt szőlőkből származnak.

4.   A térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom növelése

A térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom növelése

Konkrét borászati eljárás

A térfogatszázalékban kifejezett átlagos minimális természetes alkoholtartalom növelésének mértéke nem haladhatja meg:

| | a 0,5 térfogatszázalékot a gewurztraminer B és a pinot gris G szőlőfajtából származó borok esetében, |
| --- | --- |

a 0,5 térfogatszázalékot a gewurztraminer B és a pinot gris G szőlőfajtából származó borok esetében,

| | az 1,5 térfogatszázalékot a más szőlőfajtából származó borok esetében. |
| --- | --- |

az 1,5 térfogatszázalékot a más szőlőfajtából származó borok esetében.

A „vendanges tardives” vagy „sélection de grains nobles” kifejezéssel ellátható borokat alkoholtartalom-növelés nélkül állítják elő.

5.   Borkészítés

Borkészítés

A borkészítésre vonatkozó korlátozás

Fadarabok használata tilos.

6.   A borok érlelése

A borok érlelése

Konkrét borászati eljárás

A borokat legalább a szüret évét követő év június 1-jéig érlelni kell.

A „vendanges tardives” vagy „sélection de grains nobles” kifejezéssel ellátható borokat legalább a szüret évét követő második év június 1-jéig érlelni kell.

5.2.   Maximális hozamok

Maximális hozamok

1.   A „vendanges tardives” (kései szüretelésű) kifejezéssel kiegészített vagy anélküli eredetmegjelölés esetében

A „vendanges tardives” (kései szüretelésű) kifejezéssel kiegészített vagy anélküli eredetmegjelölés esetében

hektáronként 60 hektoliter

2.   A „sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) kifejezéssel kiegészített eredetmegjelölés esetében

A „sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) kifejezéssel kiegészített eredetmegjelölés esetében

hektáronként 48 hektoliter

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

Körülhatárolt földrajzi terület

A szőlő szüretelése, a borok erjesztése, készítése és érlelése a 2021. évi hivatalos földrajzi kódex alapján a következő települések területén történik:

| — | Haut-Rhin megye: A következő települések egész területe: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhin megye: A következő települések egész területe: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.

A következő település területének egy része: Kaysersberg Vignoble, kizárólag Kientzheim és Sigolsheim volt önálló települések területe tekintetében.

| — | Bas-Rhin megye: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhin megye: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.

A csak részben lefedett települések esetében az önkormányzatnál letétbe van helyezve egy, a földrajzi terület határait megjelölő térképészeti dokumentum.

A földrajzi területet ábrázoló térképészeti dokumentumok megtekinthetők az INAO honlapján.

7.   Borszőlőfajta (borszőlőfajták)

Borszőlőfajta (borszőlőfajták)

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   A kapcsolat(ok) leírása

A kapcsolat(ok) leírása

Az „Alsace grand cru Zinnkoepflé” ellenőrzött eredetmegjelölés területe az egyik legjobb helyen terül el az elzászi szőlővidékre jellemző kedvező éghajlati viszonyok között. A festői elzászi tájban megbúvó szőlőültetvények kiváló minőségű, erős karakterű és sajátos jellemzőkkel rendelkező borok előállítását teszik lehetővé.

A kagylóköves altalajnak, a meredek lejtőknek és az alacsony csapadékmennyiségnek köszönhetően fűszeres, enyhén füstös, fanyar és sós borok jönnek létre. Erőteljesek és tüzesek, szép savgerinccel; eltarthatósági potenciáljuk meghaladja a tíz évet.

A tőkén végbemenő összetöppedésre és a nemes rothadás kialakulására kedvezően ható, kiváló késő őszi éghajlati viszonyok lehetővé teszik a túlérett szőlőből készült borok előállítását.

A termékleírásban előírt érlelés elősegíti a borok minőségének javulását.

Az elzászi borászok szigorú termelési szabályok alkalmazásával, például nagy lombfelület meghagyásával és kézi szüreteléssel őrzik meg az összetettségüknek és hosszú ideig történő eltarthatóságuknak köszönhetően elismert borok határozott karakterét.

Ezek a borok a régió csúcskategóriás borai. Magasabb áron kelnek el, mint az „Alsace” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott borok.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése, készítése és érlelése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, közvetlenül szomszédos terület a 2021. évi hivatalos földrajzi kódex alapján a következő települések területét foglalja magában:

| — | Haut-Rhin megye: A következő települések egész területe: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhin megye: A következő települések egész területe: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.

A következő település területének egy része: Kaysersberg Vignoble, kizárólag Kaysersberg volt önálló település területe tekintetében.

| — | Bas-Rhin megye: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhin megye: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller.

A földrajzi területen belüli csomagolás

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen belüli csomagolás

A feltétel leírása:

A borokat az 1955. május 20-i 55-673. sz. kormányrendelet, az 1959. május 13-i rendelet és az 1963. március 19-i kormányrendelet rendelkezéseinek megfelelő, „Vin du Rhin” (rajnai bor) típusú palackokba palackozzák, és a palackozáshoz semmilyen más palacktípus nem használható.

Az 1972. július 5-i törvény óta a borokat kötelezően Bas-Rhin (Alsó-Rajna) és Haut-Rhin (Felső-Rajna) megyében kell palackozni az 1955-ös rendeletben meghatározott „Vin du Rhin” (rajnai bor) típusú palackba.

Az évjárat feltüntetése

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az évjáratot az eredetmegjelölés nevével együtt kell feltüntetni a szüretelési és készletnyilatkozatokban, a kísérő dokumentumokban, a hirdetésekben, a tájékoztató anyagokban, a címkéken, a számlákon és a különféle tárolóedényeken.

A hétköznapi nyelvben használt elnevezés

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve kiegészíthető a hétköznapi nyelvben használt elnevezések egyikével, feltéve, hogy a borok kizárólag az adott elnevezéssel megjelölhető szőlőfajtákból származnak.

Egy címkén nem tüntethető fel két vagy több köznapi név.

Ezek a hétköznapi nyelvben használt elnevezések a következők:

| | Gewurztraminer, |
| --- | --- |

Gewurztraminer,

| | Muscat, |
| --- | --- |

Muscat,

| | Muscat Ottonel, |
| --- | --- |

Muscat Ottonel,

| | Pinot gris, |
| --- | --- |

Pinot gris,

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

A „vendanges tardives” (kései szüretelésű) és a „sélection de grains nobles” (válogatott szőlőszemekből készült) hagyományos kifejezések

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A „vendanges tardives” vagy „sélection de grains nobles” kifejezéssel ellátható borokon kötelezően fel kell tüntetni:

| — | az évjáratot és |
| --- | --- |

—

az évjáratot és

| — | a hétköznapi nyelvben használt elnevezések egyikét. |
| --- | --- |

—

a hétköznapi nyelvben használt elnevezések egyikét.

A cukortartalom feltüntetése

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A „Vendanges Tardives” és a „Sélection de Grains nobles” kifejezéssel ellátott borok kivételével az e termékleírás alapján az 51 „Alsace Grand Cru – [helymegnevezés]” ellenőrzött eredetmegjelölés egyikére számot tartó és az adott megjelöléssel kiszerelt fehérborok nem kínálhatók a vásárlóközönségnek, nem adhatók fel, nem értékesíthetők vagy árusíthatók anélkül, hogy a hirdetésekben, a tájékoztató anyagokban, a címkéken, a számlákon és a különféle tárolóedényeken jól látható betűkkel fel lenne tüntetve az uniós szabályozásban meghatározott cukortartalom.

A termékleíráshoz vezető link

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

1

---

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 374/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 374/52

---

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2022/C 374/10)

Ezen értesítés közzétételére a (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül sor.

ÉRTESÍTÉS AZ EGYSÉGES DOKUMENTUMOT ÉRINTŐ STANDARD MÓDOSÍTÁSRÓL

„Bandol”

PDO-FR-A0485-AM01

Az értesítés időpontja: 2022.7.7.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Földrajzi terület

A „Bandol” eredetmegjelölés termékleírásának I. fejezete módosult annak érdekében, hogy a „Különböző műveletek elvégzésére kijelölt területek és övezetek” című IV. szakasz „Földrajzi terület” című 1. pontja kiegészüljön a településeket nemzeti szinten elismerő és megyénként felsoroló 2020. évi hivatalos földrajzi kódexre utaló hivatkozással. Ennek a szövegezésbeli módosításnak köszönhetően a földrajzi terület megfeleltethető az INSEE által kiadott hivatalos földrajzi kódex 2020-ban hatályos változatának, valamint jogilag biztosítható a földrajzi terület körülhatárolása.

| „1. | – Földrajzi terület
  Az előállítás valamennyi műveletszakasza (a szőlő szüretelése, a borok erjesztése, készítése és érlelése) a földrajzi területen, Var megye következő településeinek területén történik a 2020. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján: Bandol, Le Beausset, La Cadière-d’Azur, Le Castellet, Évenos, Ollioules, Sanary-sur-Mer, Saint-Cyr-sur-Mer.” |
| --- | --- |

„1.

– Földrajzi terület

Az előállítás valamennyi műveletszakasza (a szőlő szüretelése, a borok erjesztése, készítése és érlelése) a földrajzi területen, Var megye következő településeinek területén történik a 2020. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján: Bandol, Le Beausset, La Cadière-d’Azur, Le Castellet, Évenos, Ollioules, Sanary-sur-Mer, Saint-Cyr-sur-Mer.”

Ez a módosítás az egységes dokumentum „Körülhatárolt földrajzi terület” című pontjában is megjelenik.

2.   Parcellákra osztott körülhatárolt terület

A „Bandol” eredetmegjelölés termékleírásának I. fejezete módosult annak érdekében, hogy a „Különböző műveletek elvégzésére kijelölt területek és övezetek” című IV. szakasz „Parcellákra osztott körülhatárolt terület” című 2. pontja kiegészüljön az eredetmegjelöléshez használható szőlő termesztésére alkalmas parcellák illetékes nemzeti hatóság általi jóváhagyásának dátumaival.

Ez a pontosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

3.   Művelési mód – Öntözés

A „Bandol” eredetmegjelöléshez tartozó termékleírás I. fejezetének „A szőlőültetvény művelése” című VI. szakasza az öntözés engedélyezése érdekében egy 3. ponttal egészült ki.

Az egységes dokumentum „Borkészítési eljárások” című pontja kiegészült az öntözés alkalmazásának feltüntetésével.

4.   Az adóraktár-engedélyesek közötti borszállítás dátuma

A „Bandol” eredetmegjelöléshez tartozó termékleírás I. fejezetének „Feldolgozás, borkészítés, érlelés, csomagolás, tárolás” című IX. szakasza módosult: – az 5. pont b) alpontjában, amelyből törölték az azt az időszakot meghatározó dátumokat, amely alatt a borok a fogyasztás céljából történő forgalomba hozatal előtt nem szállíthatók a kereskedők és forgalmazók között. Ez lehetővé teszi az összes gazdasági szereplő közötti borszállítást és kiküszöböli a tisztességtelen verseny kockázatát.

Ez a törlés nem érinti az egységes dokumentumot.

5.   Átmeneti intézkedések

A „Bandol” eredetmegjelöléshez tartozó termékleírás I. fejezetének „Átmeneti rendelkezések” című XI. szakasza módosult a lejárt átmeneti rendelkezéseket tartalmazó 1. és 3. pont törlése érdekében.

Az 1. pont azt határozta meg, hogy a szőlőfajták összeállításában a 2014-es szüretig mennyi lehet a mourvèdre szőlőfajta, illetve a 2011-es szüretig a clairette és a sauvignon szőlőfajták aránya. Ez a rendelkezés nem érinti az egységes dokumentumot.

A 3. pont 2013. január 1-jében állapította meg a cefreszivattyúk használatára vonatkozó tilalom hatálybalépését. E dátum törlése nem érinti az egységes dokumentumot, azonban a termékleírás IX. szakasza és az egységes dokumentum „Különleges borászati eljárások” című pontja rendelkezik erről a tilalomról.

6.   Főbb ellenőrizendő pontok

A termékleírás ellenőrizendő pontjainak meghatározása érdekében frissítésre került a termékleírás III. fejezetében szereplő táblázat.

Ez a frissítés nem érinti az egységes dokumentumot.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   Elnevezés

Bandol

2.   A földrajzi árujelző típusa:

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

1.   A termék analitikai leírása

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A „Bandol” megjelöléssel ellátott borok csendes borok, amelyek vörös-, rozé vagy fehérbor változatban léteznek.

A fehér- és rozé borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 11,5 %.

A vörösborok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 12 %.

A csomagolási műveletszakaszban a vörösborok almasavtartalma legfeljebb 0,4 gramm/liter.

Az erjesztés után a borok erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz- és fruktóztartalma): a fehér- és rozé borok esetében:

| — | legfeljebb 3 g/l; |
| --- | --- |

—

legfeljebb 3 g/l;

| — | a legfeljebb 14 térfogatszázalék természetes alkoholtartalmú vörösborok esetében; |
| --- | --- |

—

a legfeljebb 14 térfogatszázalék természetes alkoholtartalmú vörösborok esetében;

| — | legfeljebb 3 g/l; a 14 térfogatszázaléknál magasabb természetes alkoholtartalmú vörösborok esetében: legfeljebb 4 g/l. |
| --- | --- |

—

legfeljebb 3 g/l; a 14 térfogatszázaléknál magasabb természetes alkoholtartalmú vörösborok esetében: legfeljebb 4 g/l.

A borok megfelelnek az európai jogszabályokban meghatározott analitikai kritériumoknak.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

2.   A termékek érzékszervi jellemzőinek leírása

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A vörösborok érlelt borok, amelyeket alacsony terméshozamú, 7 évnél idősebb tőkéről származó szőlőből készítenek, és amelyeket 18 hónapig fahordóban, a leggyakrabban ászokhordóban kezdenek érlelni. E borok jellegzetességeit a mourvèdre N szőlőfajta adja, amelynek a házasítás összetételének legalább 50 %-át kell kitennie: a borok erős, jól strukturált, tanninos és hosszú ideig eltartható borok.

A rozé borok egyre nagyobb jelentőségre tesznek szert. A közvetlen préseléssel, rövid héjon áztatással vagy duplapasztás módszerrel készített borok halvány piros színűek. A kötelezően felhasználandó mourvèdre N szőlőfajta (amelynek aránya legalább 20 %, de gyakran a 30–40 %-ot is eléri) különleges, a többi provence-i rozé borénál tanninosabb szerkezetet ad ezeknek a boroknak, és valamivel több időre van szüksége a kibontakozáshoz, ugyanakkor hosszabb eltarthatóságot tesz lehetővé.

A főként (legalább 50 %-ban) clairette B szőlőfajtából készült fehérborok világos szalmasárga színűek és virágos aromákat hordoznak. Bár az előző kettőnél kisebb mennyiségben készítik őket, a fehérborok hozzájárulnak az ellenőrzött eredetmegjelölés arculatához és egyensúlyához.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

5.1.   Különleges borászati eljárások

1.

Művelési gyakorlat

| — | A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 000 tőke. A sorok közötti távolság legfeljebb 2,5 méter lehet. |
| --- | --- |

—

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 000 tőke. A sorok közötti távolság legfeljebb 2,5 méter lehet.

| — | Az egyes tőkék legfeljebb 2 négyzetméternyi területet foglalnak el. Ez a terület a sorok közötti távolság és a tőkék térközei szorzataként kapható meg. |
| --- | --- |

—

Az egyes tőkék legfeljebb 2 négyzetméternyi területet foglalnak el. Ez a terület a sorok közötti távolság és a tőkék térközei szorzataként kapható meg.

| — | A teraszosan telepített szőlőültetvények esetében azonban a lejtő teteje és a felső terasz első sora, illetve a lejtő vagy a támfal fal alja és az alsó terasz első sora között legfeljebb 2,5 méter lehet a távolság. |
| --- | --- |

—

A teraszosan telepített szőlőültetvények esetében azonban a lejtő teteje és a felső terasz első sora, illetve a lejtő vagy a támfal fal alja és az alsó terasz első sora között legfeljebb 2,5 méter lehet a távolság.

| — | A szőlőt rövidmetszéssel művelik (bakműveléssel vagy Royat-kordonműveléssel), tőkénként legfeljebb 8 rügy meghagyásával. Az egyes csapokon legfeljebb 2 rügy lehet. |
| --- | --- |

—

A szőlőt rövidmetszéssel művelik (bakműveléssel vagy Royat-kordonműveléssel), tőkénként legfeljebb 8 rügy meghagyásával. Az egyes csapokon legfeljebb 2 rügy lehet.

| — | A 30 évesnél idősebb szőlők metszésekor tőkénként legfeljebb 12 rügy hagyható meg. |
| --- | --- |

—

A 30 évesnél idősebb szőlők metszésekor tőkénként legfeljebb 12 rügy hagyható meg.

| — | A metszést május 1-jéig kell elvégezni. |
| --- | --- |

—

A metszést május 1-jéig kell elvégezni.

| — | A borok kézzel szüretelt szőlőkből származnak. A szőlőfürtöket egészben szállítják a borkészítés helyére. |
| --- | --- |

—

A borok kézzel szüretelt szőlőkből származnak. A szőlőfürtöket egészben szállítják a borkészítés helyére.

| — | Öntözés: A szőlőnövény vegetációs időszakában az öntözés csak tartós szárazság esetén engedélyezhető kivételes jelleggel, a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyv D. 645-5. cikkének rendelkezéseivel összhangban, amennyiben a szárazság gátolja a növény rendes fiziológiai fejlődését és a szőlő megfelelő érését. |
| --- | --- |

—

Öntözés: A szőlőnövény vegetációs időszakában az öntözés csak tartós szárazság esetén engedélyezhető kivételes jelleggel, a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyv D. 645-5. cikkének rendelkezéseivel összhangban, amennyiben a szárazság gátolja a növény rendes fiziológiai fejlődését és a szőlő megfelelő érését.

2.

Különleges borászati eljárás

| — | A leszüretelt termés bármely olyan hőkezelése tilos, amelynek során a hőmérséklet 40 °C fölé emelkedik. |
| --- | --- |

—

A leszüretelt termés bármely olyan hőkezelése tilos, amelynek során a hőmérséklet 40 °C fölé emelkedik.

| — | Fadarabok használata tilos. |
| --- | --- |

—

Fadarabok használata tilos.

| — | A borászati felhasználásra szánt aktív szén rozé borok készítéséhez történő használata a mustok és a még erjesztés alatt álló újborok esetében az érintett borász által készített rozé borok mennyiségének 10 %-a erejéig és hektoliterenként legfeljebb 60 gramm mennyiségben engedélyezett az adott szőlőtermés tekintetében. |
| --- | --- |

—

A borászati felhasználásra szánt aktív szén rozé borok készítéséhez történő használata a mustok és a még erjesztés alatt álló újborok esetében az érintett borász által készített rozé borok mennyiségének 10 %-a erejéig és hektoliterenként legfeljebb 60 gramm mennyiségben engedélyezett az adott szőlőtermés tekintetében.

| — | Az alkoholtartalom növelésére irányuló minden művelet tilos. |
| --- | --- |

—

Az alkoholtartalom növelésére irányuló minden művelet tilos.

| — | Folyamatos üzemű borerjesztő készülékek, folyamatos szőlőprések, centrifugális bogyózógépek, 750 milliméternél kisebb átmérőjű csigás mustelválasztók és dugattyús cefreszivattyúk használata tilos.
  A fenti rendelkezéseken kívül a boroknak a borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi szinten, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

—

Folyamatos üzemű borerjesztő készülékek, folyamatos szőlőprések, centrifugális bogyózógépek, 750 milliméternél kisebb átmérőjű csigás mustelválasztók és dugattyús cefreszivattyúk használata tilos.

A fenti rendelkezéseken kívül a boroknak a borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi szinten, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

5.2.   Maximális hozamok

| 1. | hektáronként 40 hektoliter |
| --- | --- |

1.

hektáronként 40 hektoliter

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

Az előállítás valamennyi műveletszakasza (a szőlő szüretelése, a borok erjesztése, készítése és érlelése) a földrajzi területen, Var megye következő településeinek területén történik a 2020. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján: Bandol, Le Beausset, La Cadière-d’Azur, Le Castellet, Évenos, Ollioules, Sanary-sur-Mer, Saint-Cyr-sur-Mer.

7.   Borszőlőfajta (borszőlőfajták)

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Carignan N

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Grenache N

Marsanne B

Mourvèdre N – Monastrell

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Semillon B

Syrah N – Shiraz

Ugni blanc B

Vermentino B – Rolle

8.   A kapcsolat(ok) leírása

8.1.   A kapcsolathoz hozzájáruló természeti tényezők leírása

A földrajzi terület Var megye nyolc települését foglalja magában. A földrajzi terület egy hatalmas amfiteátrum közepén fekszik, amelynek domborzati elemei az erózió és a tektonikus jelenségek következtében jöttek létre, amelyek hatással voltak az így felszínre került üledékes, karbonátos és zátonyképződményekre. Az amfiteátrum egy északról zárt, a Bandoli-öbölön keresztül pedig a Földközi-tengerre nyíló lankás vidéket alkot.

Ezek a domborzati viszonyok a Provence-ban uralkodó hideg északi széltől, a misztráltól védett, sajátos mediterrán éghajlatot eredményeznek, és olyan fekvésű domboldali vagy hegyaljai területeknek adnak otthont, ahol a napsütéses órák száma átlagosan 3 000 óra, az éves csapadékmennyiség pedig 650 milliméter. Ezekhez a már eleve kedvező éghajlati viszonyokhoz adódik hozzá a terület Földközi-tengerre való nyitottságának köszönhető mérséklő hatás, amely enyhíti a nyári nap hevét, éjszaka pedig fenntartja az enyhe páratartalmat, így optimális feltételeket teremt a szőlő éréséhez, különösen a mourvèdre N szőlőfajta számára, amelyből a hordós érlelést jól bíró, hosszan eltartható vörösborok, illetve jellegzetes rozé borok is készíthetők, de a clairette B szőlőfajta számára is, amelyből finom, strukturált fehérborok készíthetők.

A legjellemzőbb talajok a vékony rétegű, fehéres színű, szerves anyagban szegény, helyenként szilikátos elemekben gazdag, mindig nagyon köves, jó vízelvezető képességű, és ennek köszönhetően optimális vízkeringést biztosító talajok.

A különösen a szőlő- és olajfatermesztés által alakított tájkép a mezőgazdasági termelői nemzedékek kitartásának eredménye, akiknek az évszázadok során sikerült a lehető legjobban hasznosítani a domboldali és hegyaljai területeket, a magasabb területeken pedig megőrizni a védelmező növénytakarót. A talaj megfogására és kőmentesítése számtalan szárazon rakott, alacsony kőfalat építettek, így alakítva ki a tájra jellemző „terméskő-teraszokat”.

8.2.   A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

Az i.e. IV. században phokaiai görögök érkeztek a később „Terroeis”-nek elnevezett kolóniájuk védett partjaira, és amforáikban magukkal hozták a szőlő és a bor kultúráját. A Római Birodalom idején a „Terroeis”-ből „Torrentum” lett (amely Saint-Cyr és Bandol település között helyezkedett el). A mai borbirtokok közül sok viseli a régészeti leletekben gazdag (amforás főzőkemencék, szőlőprések stb.) ókori római villák („villae”) nyomait, amelyek szervezett borászati tevékenységről tanúskodnak.

Ennélfogva a szőlő és a borok forgalmazását szabályozó rendeletektől (1363) a termőföld jellegére és a termelt borok minőségére tekintettel engedélyezett telepítési korlátozások alóli mentességekig (1731), az építészeten és a helységneveken át (Le Vigneret, la Mourvèdriére stb.) számos bizonyíték és írás tanúskodik az itt folytatott szőlőtermesztésről és a borok hírnevéről.

Példaként említhető Tolozan, aki „Œnologie de la Basse Provence” (Basse-Provence borászata) című 1827-es értekezésében összefüggésbe hozta a tájat és a szőlőtermesztést: „A bandoli borvidék a Cuges-hegység lábánál kezdődik, és egyenesen dél felé haladva mintegy tizenkét kilométer hosszan húzódik egészen a Bandoli-öbölig. Ezt a völgyet egy kettős dombsor alkotja, amely nyugat felé elágazik és körülöleli a nagy Saint-Cyr-síkságot, amelynek lankás lejtője a Lecques-öböl partjánál végződik. ... A lejtők, mi több, a dombok is szőlővel vannak beültetve”. A szerző a terület egységes jellegéről tanúskodva hozzáteszi: „a bandoli borok lényegét adó, mindenhol uralkodó szőlőfajta a nagyon sötét, fekete szőlőfajta, a mourvèdre”.

A történelem megtartotta emlékezetében ezeket a hosszan eltartható borokat, amelyek idővel – különösen a hosszú tengeri utak során – egyre jobbak lesznek. Közismert volt ugyanis, hogy a földrajzi területen termelt borokat – Bandol védett öblét kihasználva – hajókkal szállították, amelyeket a nyílt vízen horgonyoztak le, és amelyekbe tüzes vassal „B” betűvel megjelölt boroshordókat rakodtak fel.

Az 1787-ben kiadott „La Géographie de la Provence et du Comté Venaissin, de la principauté d’Orange, du Comté de Nice” (Provence, a Venaissini Grófság, az Orániai Hercegség és a Nizzai Grófság földrajza) című műben (I. kötet, 280. oldal) a következők állnak:

„Bandol talaja nagyon száraz és köves. A vidék legfontosabb terméke a kiváló minőségű vörösbor, amely a Szigeteken a legkeresettebb. Bandol kikötője a tartomány legbiztonságosabb és legkellemesebb kikötője.”

A bandoli borok berakodási kikötőjeként és felvevőpiacaként Bandol városa a kádárok városa is volt. A városi tanács egyik 1818-as határozata tanúsítja, hogy a bandoli kikötőn keresztül több mint 6 000 hektoliter bor került Olaszországba, Észak-Európába és Amerikába. A Második Császárság végén évente nem kevesebb, mint 80 000 hordót készítettek Bandolban a mintegy 160 000 hektoliter bor tárolásához és szállításához.

Bizonyított tehát, hogy egy, a bortermelők körénél szélesebb, a bortermelést életben tartó és abból élő emberi közösség épült a bortermelés köré.

A filoxéravész ezt a szőlővidéket sem kímélte meg, de történelmének, hírnevének és erős közösségének köszönhetően gyorsan talpra tudott állni, a megfelelő művelési módot és ültetési sűrűséget alkalmazva fenn tudta tartani a régi teraszos telepítési gyakorlatokat és meg tudta őrizni a megszokott szőlőfajtákat, azon belül is az uralkodó mourvèdre N-t, valamint a vörös- és rozé borok készítéséhez másodlagos fajtaként használt grenache N-t és cinsaut N-t, továbbá a fehérborok készítéséhez használt clairette B, bourboulenc B és ugni blanc B fajtákat.

A közösség ennek köszönhetően megőrizte történelmét, megerősítette szaktudását, és emelte a bandoli borok hírnevét és minőségét, amelyeket 1941. november 11. óta ismernek el ellenőrzött eredetmegjelölésként.

2009-ben a bandoli szőlőültetvény 1 580 hektáron terült el, átlagos éves termelése pedig 50 000 hektoliter volt, amely 3 szövetkezeti pincészet és 54 birtok között oszlott meg. A vörösborok érlelt borok, amelyeket alacsony (hektáronként legfeljebb 40 hektoliter) terméshozamú, 7 évnél idősebb tőkéről származó szőlőből készítenek, és amelyeket 18 hónapig fahordóban, a leggyakrabban ászokhordóban kezdenek érlelni. E borok jellegzetességeit a mourvèdre N szőlőfajta adja, amelynek a házasítás összetételének legalább 50 %-át kell kitennie: a borok erős, jól strukturált, tanninos és hosszú ideig eltartható borok.

8.3.   Ok-okozati összefüggések

Ok-okozati összefüggések

A tengeri hatású mediterrán éghajlat, a tenger felé nyitott és az északi hatások (szél és hőmérséklet) ellen védelmet biztosító, cirkuszvölgy formájában kialakult domborzat, valamint a rendkívül köves agyagos-meszes talaj együttesen olyan talaj- és éghajlati viszonyokat teremtenek ezen a földrajzi területen, amelyek optimális feltételeket biztosítanak az egész bandoli szőlővidéknek és a későn érő mourvèdre N kékszőlő-fajtának, mivel a termesztésére legalkalmasabb ökológiai fülkében ideális érettséget tud elérni, ami garantálja a borok eredetiségét és kiegyensúlyozottságát.

A természeti környezet és az itt termelt borok jellemzői és minősége közötti különleges kapcsolatra már 1787-ben felhívták a figyelmet.

„Bandol és a közvetlen szomszédságában elterülő vidék különösen enyhe és védett éghajlata, a magas szénsavas mésztartalmú, agyagos-meszes altalaj, a lejtőkön erősen visszaverődő napsugarak, amelyeket a tenger közvetlen közelsége megvéd a keményebb téli fagyoktól annak köszönhetően, hogy e különösen kivételes égbolt levegőjében só és jód lebeg, kiváló termékké teszik az erről a vidékről származó borokat, amelyeket a provánszi költők palackba zárt napsütésnek neveznek.”

(La Géographie de la Provence et du Comtat Venaissin (A Provence és a Venaissini Grófság földrajza), ACHARD M., 1787., amelyből J.M. Marchandiau idéz a „Gens et Vins du Bandol” (Bandol lakói és borai) című 1991-es munkájában).

A hagyományoknak megfelelően a körülhatárolt területen osztályokba sorolják „a bandoli borok hírnevét régóta megalapozó, tipikusan szegény talajokat” és kizárják „a völgyekben található termékeny és alluviális talajokat, a lejtők lábánál lévő túl termékeny alluviális lerakódásokat, a fenyveseket és az erdős területeket”.

Ez a körülhatárolás lehetővé teszi a növény optimális kezelését, a növény életerejének és termőképességének szabályozását, ami a rövidmetszésből fakadó alacsony terméshozamban és a terméskő-teraszokhoz megfelelő ültetési sűrűség meghatározásában nyilvánul meg.

A „Bandol” borászai a kézi szőlőszüret hagyományának fenntartásával hozzájárulnak e „terméskő-teraszos” szőlővidék eredetiségének és jellemzőinek megőrzéséhez.

A termelés korlátozását, az optimális érési feltételeket és a szállíthatóság történelmi követelményeit ötvöző „Bandol” vörösborok olyan szerkezettel rendelkeznek, amely lehetővé teszi a hosszú ideig tartó fahordós érlelést, ezért e borokat kiváló öregedési potenciál jellemzi.

Mivel e hatalmas szőlőtermő amfiteátrum optimális körülményeinek köszönhetően a termelői és a fogyasztói közösség szaktudásra tehetett szert, természetes volt, hogy ezt a szakértelmet a rozék és a fehérborok előállítására és elismertetésére is alkalmazzák, amelyek – még ha kevesebb nyomot is hagytak a történelemben, mint a vörösborok – egyre nagyobb hírnévnek örvendenek.

A legalább 8 éves tőkékről származó, mourvèdre N szőlőfajtából készített vörösborok előállítási módszerei ugyanis lehetővé teszik, hogy ezt a szőlőfajtát használják a rozé borokhoz is, ami nagyban meghatározza azok karakterét.

Természetesen a vörösborok készítéséhez megkövetelt szigort és technikai eljárást alkalmazzák a fehér szőlőfajtákra is, ami a „Bandol” fehérboroknak olyan szerkezetet és egyensúlyt kölcsönöz, amely lehetővé teszi, hogy ezek a borok is a Provence-ban jellemző öregedési potenciállal rendelkezzenek.

2010-ben tagadhatatlanná vált, hogy a Bandol valamennyi terméke hírnévre tett szert, mivel a rozék és a fehérborok hírneve immár eléri a vörösborokét. Mivel a termelés egy jelentős részét az országhatárokon túl és exportra adják el, az ezzel az ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott termékek jól értékesíthetők.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység, feltéve, hogy ún. kataszteri területről van szó és a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozaton.

A kataszteri terület nevét közvetlenül a gazdaság neve vagy a márkanév után kell feltüntetni.

A termékleíráshoz vezető link

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b6ff2938-f986-4dc0-bc3f-de1aefad4c1a

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

1

---