# Euroopa Liidu C 450/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 450 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik28. november 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 450

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik28. november 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 450/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10918 – PETRONAS / DURIO / ORIM HOLDING) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 450/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10918 – PETRONAS / DURIO / ORIM HOLDING) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2022/C 450/02 | Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2022/2319 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Haitis ja nõukogu määruses (EL) 2022/2309 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Haitis | 2 |
| 2022/C 450/03 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2022/2319 ja nõukogu määruses (EL) 2022/2309 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Haitis | 4 |
| 2022/C 450/04 | Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas | 5 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 450/05 | Euro vahetuskurss — 25. november 2022 | 6 |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2022/C 450/06 | Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest ettepaneku kohta võtta vastu määrus, milles käsitletakse inimkasutuseks ettenähtud inimpäritolu materjali kvaliteedi- ja ohutusnõudeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/98/EÜ ja direktiiv 2004/23/EÜ | 7 |
| | Euroopa Ombudsman |
| 2022/C 450/07 | Aastaaruanne 2021 | 10 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2022/C 450/08 | Madalmaade Kuningriigi majandus- ja kliimapoliitikaküsimuste riigisekretäri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2 | 11 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2022/C 450/02

Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2022/2319 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Haitis ja nõukogu määruses (EL) 2022/2309 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Haitis

2

2022/C 450/03

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2022/2319 ja nõukogu määruses (EL) 2022/2309 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Haitis

4

2022/C 450/04

Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

5

Euroopa Komisjon

2022/C 450/05

Euro vahetuskurss — 25. november 2022

6

Euroopa Andmekaitseinspektor

2022/C 450/06

Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest ettepaneku kohta võtta vastu määrus, milles käsitletakse inimkasutuseks ettenähtud inimpäritolu materjali kvaliteedi- ja ohutusnõudeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/98/EÜ ja direktiiv 2004/23/EÜ

7

Euroopa Ombudsman

2022/C 450/07

Aastaaruanne 2021

10

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2022/C 450/08

Madalmaade Kuningriigi majandus- ja kliimapoliitikaküsimuste riigisekretäri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

11

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 450/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10786 – BNP PARIBAS / CACEIS / JV) (
  1
  ) | 12 |
| 2022/C 450/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10980 – TOKYU / MARUBENI / ORIX / FUJITSU / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 14 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 450/11 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3. | 16 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 450/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10786 – BNP PARIBAS / CACEIS / JV) (
  1
  )

1

12

2022/C 450/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10980 – TOKYU / MARUBENI / ORIX / FUJITSU / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

14

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 450/11

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

16

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 28.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 450/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 450/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10918 – PETRONAS / DURIO / ORIM HOLDING)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 450/01)

23. novembril 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10918 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10918 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 28.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 450/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 450/2

---

Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2022/2319 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Haitis ja nõukogu määruses (EL) 2022/2309 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Haitis

(2022/C 450/02)

Nõukogu otsuse (ÜVJP) 2022/2319 (1) lisas ja nõukogu määruse (EL) 2022/2309 (2) (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Haitis) I lisas loetletud isikule tehakse teatavaks järgmine teave.

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2653 (2022) alusel moodustatud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee lisas 21. oktoobril 2022 ühe isiku selliste isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

Asjaomane isik võib esitada igal ajal ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2653 (2022) kohaselt moodustatud ÜRO komiteele taotluse koos täiendavate dokumentidega, et tema suhtes kohaldatav ÜRO loetellu kandmist käsitlev otsus üle vaadataks. Selline taotlus tuleks saata järgmisel aadressil:

| Focal Point for De-listing |
| --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room DC2 2034 |
| United Nations |
| New York, N.Y. 10017 |
| United States of America |

Focal Point for De-listing

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room DC2 2034

United Nations

New York, N.Y. 10017

United States of America

Tel: +1 917 367 9448

Faks: +1 917 367 0460

E-post: delisting@un.org

Vt lisateave: https://www.un.org/securitycouncil/sanctions/2653.

ÜRO otsusele tuginedes otsustas Euroopa Liidu Nõukogu, et ÜRO poolt loetellu kantud isik tuleks kanda loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse otsuses (ÜVJP) 2022/2319 ja määruses (EL) 2022/2309 sätestatud piiravaid meetmeid. Asjaomase isiku loetellu kandmise põhjendused on esitatud otsuse lisa ja määruse I lisa vastavas kandes.

Asjaomase isiku tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaitide aadressid on toodud määruse (EL) 2022/2309 II lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artiklit 6).

Asjaomane isik võib esitada nõukogule järgmisel aadressil koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus tema kandmise kohta eespool nimetatud loetellu vaadataks uuesti läbi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Asjaomase isiku tähelepanu juhitakse samuti võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 307, 28.11.2022, lk 135.

(2)  ELT L 307, 28.11.2022, lk 17.

---

| 28.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 450/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 450/4

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2022/2319 ja nõukogu määruses (EL) 2022/2309 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Haitis

(2022/C 450/03)

Andmesubjektide tähelepanu juhitakse järgmisele teabele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2018/1725 (1) artiklile 16.

Töötlemistoimingu õiguslikud alused on nõukogu otsus (ÜVJP) 2022/2319 (2) ja nõukogu määrus (EL) 2022/2309 (3).

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on nõukogu peasekretariaadi välissuhete peadirektoraadi RELEX.1 osakond, kellega saab ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Nõukogu peasekretariaadi andmekaitseametnikuga saab ühendust võtta järgmisel e-posti aadressil:

Andmekaitseametnik

data.protection@consilium.europa.eu

Töötlemistoimingu eesmärk on koostada ja ajakohastada loetelu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt otsusele (ÜVJP) 2022/2319 ja määrusele (EL) 2022/2309.

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad otsuses (ÜVJP) 2022/2319 ja määruses (EL) 2022/2309 kehtestatud kriteeriumidele.

Kogutud isikuandmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomase isiku õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid nendega seotud andmeid.

Kogutud isikuandmeid võib vajaduse korral jagada Euroopa välisteenistusega ning komisjoniga.

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 sätestatud piiranguid, toimub vastamine juurdepääsutaotlustele, parandamistaotlustele ja vastuväidetele, mille andmesubjektid on oma õiguste teostamiseks esitanud, kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725.

Isikuandmeid säilitatakse viis aastat pärast seda, kui andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, või pärast seda, kui kõnealuse meetme kehtivus lõppeb, või seni kuni kestab kohtumenetlus, kui see on alustatud.

Ilma et see piiraks kohtulike, halduslike või kohtuväliste kaitsevahendite kohaldamist, on igal andmesubjektil õigus esitada kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(2)  ELT L 307, 28.11.2022, lk 135.

(3)  ELT L 307, 28.11.2022, lk 17.

---

| 28.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 450/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 450/5

---

Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

(2022/C 450/04)

Järgnev teave tehakse teatavaks Vitalii Yuriyovych Zakharchenkole, kelle nimi esineb nõukogu otsuse 2014/119/ÜVJP (1) lisas ja nõukogu määruse (EL) nr 208/2014 (2) (teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas) I lisas.

Nõukogu sai Ukraina ametivõimudelt teavet, mida võetakse arvesse piiravate meetmete iga-aastase läbivaatamise raames. Nimetatud isikut teavitatakse käesolevaga, et ta võib esitada nõukogule enne 5. detsembrit 2022 taotluse, et saada elemendid, mida nõukogu hoiab oma toimikus seoses tema loetellu kandmisega, järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Sellega seoses juhitakse asjaomase isiku tähelepanu sellele, et nõukogu vaatab nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014 esitatud isikute loetelu korrapäraselt läbi.

---

(1)  ELT L 66, 6.3.2014, lk 26.

(2)  ELT L 66, 6.3.2014, lk 1.

---

Euroopa Komisjon

| 28.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 450/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 450/6

---

Euro vahetuskurss (1)

25. november 2022

(2022/C 450/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0375 |
| JPY | Jaapani jeen | 144,62 |
| DKK | Taani kroon | 7,4365 |
| GBP | Inglise nael | 0,85885 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,8183 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9836 |
| ISK | Islandi kroon | 146,50 |
| NOK | Norra kroon | 10,2985 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,367 |
| HUF | Ungari forint | 411,33 |
| PLN | Poola zlott | 4,6875 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9255 |
| TRY | Türgi liir | 19,3333 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5404 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3864 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,1084 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6651 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4277 |
| KRW | Korea vonn | 1 383,20 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,7677 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,4425 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5473 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 282,44 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6480 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,795 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 37,153 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,5476 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,1069 |
| INR | India ruupia | 84,7145 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0375

JPY

Jaapani jeen

144,62

DKK

Taani kroon

7,4365

GBP

Inglise nael

0,85885

SEK

Rootsi kroon

10,8183

CHF

Šveitsi frank

0,9836

ISK

Islandi kroon

146,50

NOK

Norra kroon

10,2985

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,367

HUF

Ungari forint

411,33

PLN

Poola zlott

4,6875

RON

Rumeenia leu

4,9255

TRY

Türgi liir

19,3333

AUD

Austraalia dollar

1,5404

CAD

Kanada dollar

1,3864

HKD

Hongkongi dollar

8,1084

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6651

SGD

Singapuri dollar

1,4277

KRW

Korea vonn

1 383,20

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,7677

CNY

Hiina jüaan

7,4425

HRK

Horvaatia kuna

7,5473

IDR

Indoneesia ruupia

16 282,44

MYR

Malaisia ringit

4,6480

PHP

Filipiini peeso

58,795

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

37,153

BRL

Brasiilia reaal

5,5476

MXN

Mehhiko peeso

20,1069

INR

India ruupia

84,7145

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 28.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 450/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 450/7

---

Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest ettepaneku kohta võtta vastu määrus, milles käsitletakse inimkasutuseks ettenähtud inimpäritolu materjali kvaliteedi- ja ohutusnõudeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/98/EÜ ja direktiiv 2004/23/EÜ

(2022/C 450/06)

(Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

Euroopa Komisjon esitas 14. juulil 2022 ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse inimkasutuseks ettenähtud inimpäritolu materjali kvaliteedi- ja ohutusnõudeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/98/EÜ ja direktiiv 2004/23/EÜ (1) ('Ettepanek').

Ettepaneku eesmärk on reguleerida kvaliteedi- ja ohutusnõudeid kõigile inimpäritolu materjalidele, mis on ette nähtud inimkasutuseks, tagades inimpäritolu materjali hõlmava ravimeetodiga ravitavatele patsientidele ohutuse ja kvaliteedi ning kaitstes neid täielikult inimpäritolu materjalidega seotud välditavate riskide eest, tagades inimpäritolu materjalide doonoritele ning annetatud munarakkude, sperma või embrüote kasutamise tulemusel sündinud lastele ohutuse ja kvaliteedi, tugevdades ja võimaldades järelevalvetavade ühtlustamist liikmesriikides, hõlbustades inimpäritolu materjali hõlmavate ohutute ja tulemuslike ravimeetodite väljatöötamist ja parandades sektori vastupanuvõimet, vähendades puudujäägi riski.

Euroopa Andmekaitseinspektor väljendab heameelt, et ettepaneku eesmärk on avaldada positiivset mõju kodanike põhiõigustele, näiteks tervisekaitsele, mittediskrimineerimisele, eraelu puutumatusele ja teadvale nõusolekule, ning märgib samuti positiivselt, et inimpäritolu materjalide annetamist edendavad programmid peaksid põhinema vabatahtliku ja tasuta doonorluse põhimõttel, doonori omakasupüüdmatusel ning doonori ja retsipiendi vahelisel solidaarsusel. Selles kontekstis väljendab Euroopa Andmekaitseinspektor heameelt viidete üle konkreetsetele andmekaitse põhimõtetele SoHO veebiplatvormi kontekstis, eelkõige sätted, mis võimaldavad rakendada eesmärgiga sidumise ja võimalikult väheste andmete kogumise põhimõtteid ning vajalikkuse ja proportsionaalsuse nõudeid.

Euroopa Andmekaitseinspektor väljendab heameelt, et ettepanek nõuab, et doonorluseks antakse vabatahtlikult teadev nõusolek ning doonoreid või nende esindajaid teavitatakse annetatud materjali kavandatud kasutusest. Euroopa Andmekaitseinspektor tuletab samal ajal meelde, et doonori teadev nõusolek materjali annetamiseks inimpäritolu materjalide määruse raames on oluline eetika- ja õigusnõue, kuid ei ole sama nõusolek, millele on viidatud isikuandmete kaitse üldmääruses kui ühele isikuandmete töötlemise õiguslikule alusele.

Andmete taaskasutamise osas tunnustab Euroopa Andmekaitseinspektor ettepanekus loetletud isikuandmete eri kategooriate ja nende töötlemise konkreetse eesmärgi selget märkimist, olles ka arvamusel, et ettepaneku regulatiivosas tuleks selgelt kindlaks määrata andmete taaskasutamise konkreetne eesmärk.

Viimasena soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor, et kaasseadusandja määratleks ettepanekus selgelt isikuandmete säilitamise maksimaalse kestuse.

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | 14. juulil 2022 tegi Euroopa Komisjoni ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse inimkasutuseks ettenähtud inimpäritolu materjali kvaliteedi- ja ohutusnõudeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/98/EÜ ja direktiiv 2004/23/EÜ. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ettepanek hõlmab meetmeid, mille eesmärk on järgmine:






  — | tagada inimpäritolu materjali hõlmavate ravimeetoditega ravitavatele patsientidele ohutus ja kvaliteet ning kaitsta neid täielikult inimpäritolu materjaliga seotud välditavate riskide eest; |
| --- | --- | --- |

2.

—

tagada inimpäritolu materjali hõlmavate ravimeetoditega ravitavatele patsientidele ohutus ja kvaliteet ning kaitsta neid täielikult inimpäritolu materjaliga seotud välditavate riskide eest;

| — | tagada inimpäritolu materjali doonoritele ning annetatud munarakkude, sperma või embrüote kasutamise tulemusel sündinud lastele ohutus ja kvaliteet; |
| --- | --- |

—

tagada inimpäritolu materjali doonoritele ning annetatud munarakkude, sperma või embrüote kasutamise tulemusel sündinud lastele ohutus ja kvaliteet;

| — | tugevdada ja ühtlustada liikmesriikide järelevalvetavasid; |
| --- | --- |

—

tugevdada ja ühtlustada liikmesriikide järelevalvetavasid;

| — | soodustada ohutute ja tulemuslike inimpäritolu materjali hõlmavate uuenduslike ravimeetodite väljatöötamist; |
| --- | --- |

—

soodustada ohutute ja tulemuslike inimpäritolu materjali hõlmavate uuenduslike ravimeetodite väljatöötamist;

| — | parandada sektori vastupanuvõimet, vähendades puudujäägi riski (2). |
| --- | --- |

—

parandada sektori vastupanuvõimet, vähendades puudujäägi riski (2).

| 3. | Ettepanek on osa ELi püüdlustest luua tugevam Euroopa terviseliit, et 1) paremini kaitsta liidu kodanike (sh patsientide, doonorite ja järglaste) tervist, 2) anda ELile ja liikmesriikidele vahendid tulevaste pandeemiate paremaks ennetamiseks ja nendega tegelemiseks (seire, andmeanalüüs, riskihindamine, varajane hoiatamine ja reageerimine) ning 3) parandada ELi tervishoiusüsteemide vastupanuvõimet (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus esitatakse ELi isikuandmete kaitse määruse artikli 42 lõike 1 kohaselt vastusena Euroopa Komisjoniga konsulteerimisele 14. juulil 2022. Euroopa Andmekaitseinspektor väljendab heameelt, et ettepaneku põhjenduses 51 on viidatud nimetatud konsulteerimisele. Seoses sellega märgib Euroopa Andmekaitseinspektor samuti positiivselt, et temaga konsulteeriti mitteametlikult vastavalt ELi isikuandmete kaitse määruse põhjendusele 60. |
| --- | --- |

4.

4.   JÄRELDUSED

| 30. | Eelnevast lähtudes esitab Euroopa Andmekaitseinspektor järgmised soovitused:






  (1) | selgitada, et doonori teadev nõusolek materjali annetamiseks inimpäritolu materjalide määruse raames ei ole sama nõusolek, millele on viidatud isikuandmete kaitse üldmääruses kui ühele isikuandmete töötlemise õiguslikule alusele; |
| --- | --- | --- |

30.

(1)

selgitada, et doonori teadev nõusolek materjali annetamiseks inimpäritolu materjalide määruse raames ei ole sama nõusolek, millele on viidatud isikuandmete kaitse üldmääruses kui ühele isikuandmete töötlemise õiguslikule alusele;

| (2) | selgitada inimpäritolu materjalide doonorite, retsipientide ja järglastega seotud võimalike isikuandmete taaskasutamise kavandamise konkreetseid eesmärke, võttes arvesse harta artikli 3 lõikes 2 sätestatud teadva nõusoleku eetika- ja õiguspõhimõtteid ning suuri riske asjaomastele isikutele; |
| --- | --- |

(2)

selgitada inimpäritolu materjalide doonorite, retsipientide ja järglastega seotud võimalike isikuandmete taaskasutamise kavandamise konkreetseid eesmärke, võttes arvesse harta artikli 3 lõikes 2 sätestatud teadva nõusoleku eetika- ja õiguspõhimõtteid ning suuri riske asjaomastele isikutele;

| (3) | selgitada ettepanekus, et kui Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus hakkab töötlema isikuandmeid SoHO veebiplatvormi raames, oleks keskuse roll andmekaitsealaste õigusaktidega selgelt määratletud; |
| --- | --- |

(3)

selgitada ettepanekus, et kui Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus hakkab töötlema isikuandmeid SoHO veebiplatvormi raames, oleks keskuse roll andmekaitsealaste õigusaktidega selgelt määratletud;

| (4) | selgelt määratleda ettepaneku regulatiivosas selliste andmete taaskasutamise konkreetne eesmärk, võttes eelkõige arvesse suuri riske asjaomastele isikutele ja eesmärgiga sidumise peamist andmekaitsepõhimõtet; |
| --- | --- |

(4)

selgelt määratleda ettepaneku regulatiivosas selliste andmete taaskasutamise konkreetne eesmärk, võttes eelkõige arvesse suuri riske asjaomastele isikutele ja eesmärgiga sidumise peamist andmekaitsepõhimõtet;

| (5) | selgitada ettepaneku artiklites 44, 45 ja 47, kas toimub isikuandmete töötlemine, mille korral täpsustada sellise töötlemise eesmärk ettepaneku artiklis 76; |
| --- | --- |

(5)

selgitada ettepaneku artiklites 44, 45 ja 47, kas toimub isikuandmete töötlemine, mille korral täpsustada sellise töötlemise eesmärk ettepaneku artiklis 76;

| (6) | selgelt määratleda ettepanekus isikuandmete säilitamise maksimaalne kestus; |
| --- | --- |

(6)

selgelt määratleda ettepanekus isikuandmete säilitamise maksimaalne kestus;

| (7) | lisada ettepaneku artiklisse 52, milles käsitletakse inimpäritolu materjali doonorite kaitset, ja ettepaneku artiklisse 57, milles käsitletakse inimpäritolu retsipientide ja järglaste kaitset, viide riskidele, mis tulenevad isikuandmete töötlemisest; |
| --- | --- |

(7)

lisada ettepaneku artiklisse 52, milles käsitletakse inimpäritolu materjali doonorite kaitset, ja ettepaneku artiklisse 57, milles käsitletakse inimpäritolu retsipientide ja järglaste kaitset, viide riskidele, mis tulenevad isikuandmete töötlemisest;

| (8) | selgitada ettepaneku artikli 55 punktis g selles kontekstis töödeldav teave ning kuidas toimub vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamine. |
| --- | --- |

(8)

selgitada ettepaneku artikli 55 punktis g selles kontekstis töödeldav teave ning kuidas toimub vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamine.

Brüssel, 7. september 2022

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  COM (2022) 338 final.

1

(2)  COM(2022) 338 final, lk 6.

2

(3)  COM(2022) 338 final, lk 2–3.

3

---

Euroopa Ombudsman

| 28.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 450/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 450/10

---

Aastaaruanne 2021

(2022/C 450/07)

7. juunil 2022 esitas Euroopa Ombudsman Euroopa Parlamendi presidendile oma 2021. aasta aruande.

Aastaaruanne on 24 ametlikus keeles kättesaadav Euroopa Ombudsmani kodulehel aadressiga http://www.ombudsman.europa.eu/et/activities/annualreports.faces

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 28.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 450/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 450/11

---

Madalmaade Kuningriigi majandus- ja kliimapoliitikaküsimuste riigisekretäri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

(2022/C 450/08)

Majandus- ja kliimapoliitikaküsimuste riigisekretär teatab, et on kätte saanud süsivesinike geoloogilise luure loa taotluse plokkide M10 ja M11 kohta, mis on märgitud kaevandamismääruse (Mijnbouwregeling) 3. lisana esitatud kaardil. Ploki M10 pindala on 195 km2 ja ploki M11 pindala on 28 km2.

Kooskõlas eespool nimetatud direktiiviga ja kaevandamisseaduse (Mijnbouwwet) artikliga 15 kutsub majandus- ja kliimapoliitikaküsimuste riigisekretär huvitatud isikuid taotlema konkureerivat süsivesinike geoloogilise luure luba Madalmaade mandrilava plokkides M10 ja M11.

Lubade andmise eest vastutav pädev asutus on majandus- ja kliimapoliitikaküsimuste riigisekretär. Eespool nimetatud direktiivi artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 6 lõikes 2 osutatud kriteeriumid, tingimused ja nõuded on sätestatud kaevandamisseaduses.

Taotlusi võib esitada 13 nädala jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja need tuleb saata järgmisel aadressil:

E-post: mijnbouwvergunningen@minezk.nl

De Staatssecretaris van Economische Zaken en Klimaat

ter attentie van de heerJ.L. Rosch, directie Transitie Diepe Ondergrond

| Bezuidenhoutseweg 73 |
| --- |
| Postbus 20401, |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

Bezuidenhoutseweg 73

Postbus 20401,

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu saadud taotlusi arvesse ei võeta.

Otsus taotluste kohta tehakse hiljemalt 12 kuud pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu.

Lisateavet on võimalik saada büroo MABEL töötajalt, helistades järgmisel telefoninumbril: +31 703796970.

Tel +31 703796970.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 28.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 450/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 450/12

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10786 – BNP PARIBAS / CACEIS / JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 450/09)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | BNP Paribas SA („BNPP“, Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

BNP Paribas SA („BNPP“, Prantsusmaa),

| — | CACEIS S.A. („CACEIS“, Prantsusmaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Crédit Agricole SA (Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

CACEIS S.A. („CACEIS“, Prantsusmaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Crédit Agricole SA (Prantsusmaa).

Ettevõtjate BNPP ja CACEIS korporatiivsed usaldusteenused Prantsusmaal ühendatakse uue üksuse alla ning BNPP ja CACEIS omandavad uue üksuse üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | BNPP on BNP Paribas Groupi emaettevõtja, mis on ülemaailmne pangandusgrupp, mis tegutseb jaepanganduse, varahalduse ja -teenuste ning äri- ja investeerimispanganduse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

BNPP on BNP Paribas Groupi emaettevõtja, mis on ülemaailmne pangandusgrupp, mis tegutseb jaepanganduse, varahalduse ja -teenuste ning äri- ja investeerimispanganduse valdkonnas;

| — | CACEIS on Crédit Agricole SA tütarettevõtja ning osutab kindlustus- ja varahaldusteenuseid äriklientidele, institutsionaalsetele investoritele, pangandusele ja maakleritele. |
| --- | --- |

—

CACEIS on Crédit Agricole SA tütarettevõtja ning osutab kindlustus- ja varahaldusteenuseid äriklientidele, institutsionaalsetele investoritele, pangandusele ja maakleritele.

3.

Vastloodud äriühing, mis kujutab endast ühisettevõtet, hakkab tegelema korporatiivsete usaldusteenuste osutamisega Prantsusmaal. Korporatiivsed usaldusteenused on seotud äriühingu aktsiakapitali (olenemata sellest, kas äriühing on börsil noteeritud või mitte) ja võõrkapitali (investorite registri, üldkoosolekute, väärtpaberitehingute ja nendega seotud finantsteenuste haldamine, samuti töötajate otsese osalusega seotud teenuste osutamine) haldamisega.

4.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10786 – BNP PARIBAS / CACEIS / JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 28.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 450/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 450/14

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10980 – TOKYU / MARUBENI / ORIX / FUJITSU / JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 450/10)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Tokyu Corporation („Tokyu“, Jaapan), |
| --- | --- |

—

Tokyu Corporation („Tokyu“, Jaapan),

| — | Fujitsu Limited („Fujitsu“, Jaapan), |
| --- | --- |

—

Fujitsu Limited („Fujitsu“, Jaapan),

| — | Marubeni Corporation („Marubeni“, Jaapan), |
| --- | --- |

—

Marubeni Corporation („Marubeni“, Jaapan),

| — | Orix Corporation („Orix“, Jaapan). |
| --- | --- |

—

Orix Corporation („Orix“, Jaapan).

Tokyu, Marubeni, Orix ja Fujitsu omandavad ühisettevõtja JV üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Tokyu on Jaapani hargmaine ettevõtja. Tema põhitegevus on raudteede käitamine Tokyo piirkonnas. Ta tegeleb ka linnaarendusega ning käitab hotelli- ja kuurordiettevõtet, |
| --- | --- |

—

Tokyu on Jaapani hargmaine ettevõtja. Tema põhitegevus on raudteede käitamine Tokyo piirkonnas. Ta tegeleb ka linnaarendusega ning käitab hotelli- ja kuurordiettevõtet,

| — | Fujitsu on Jaapani hargmaine info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenuste pakkuja, |
| --- | --- |

—

Fujitsu on Jaapani hargmaine info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenuste pakkuja,

| — | Marubeni on kaubandus- ja investeerimisettevõte, millel on mitmekesine äritegevus erinevates valdkondades, |
| --- | --- |

—

Marubeni on kaubandus- ja investeerimisettevõte, millel on mitmekesine äritegevus erinevates valdkondades,

| — | Orix on finantsteenuste grupp, mis osutab liisinguteenuseid. Lisaks tegutseb Orix laenu-, investeerimis-, elukindlustus-, pangandus-, varahaldus-, auto-, kinnisvara- ning keskkonna- ja energiavaldkonnas. |
| --- | --- |

—

Orix on finantsteenuste grupp, mis osutab liisinguteenuseid. Lisaks tegutseb Orix laenu-, investeerimis-, elukindlustus-, pangandus-, varahaldus-, auto-, kinnisvara- ning keskkonna- ja energiavaldkonnas.

3.

Uus loodav ühisettevõtja (JV) hakkab tegelema avalikest aedadest, muuseumist ja spordikompleksist koosneva Todoroki Ryokuchi pargi renoveerimisega Jaapanis Kawasakis.

4.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

5.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

6.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10980 – TOKYU / MARUBENI / ORIX / FUJITSU / JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 28.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 450/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 450/16

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2022/C 450/11)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Arbois“

PDO-FR-A0994-AM01

Teate kuupäev: 28.9.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 1 alapunktides a ja b on sõnad „sont assurés“ (on tagatud) asendatud sõnaga „ont lieu“ (toimuvad) ning pärast nime „Jura“ on lisatud sõnad „sur la base du code officiel géographique de l’année 2021“ (vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile).

See redaktsiooniline muudatus võimaldab viidata geograafilisele piirkonnale riikliku statistika- ja majandusuuringute instituudi (INSEE) avaldatud ametliku geograafilise koodi 2021. aastal kehtinud redaktsiooni järgi ja tagada geograafilise piirkonna õigusliku määratlemise.

Geograafilise piirkonna moodustavate kommuunide loetelu ja nende nimesid on ajakohastatud geograafilise piirkonna piire muutmata, võttes arvesse toimunud haldusmuudatusi, mis on kajastatud ametlikus geograafilises koodis.

Muudetud on koonddokumendi punkti 6.

Samuti on IV osa punkti 1 lisatud lause, millega teavitatakse sellest, et INAO veebisaidi kaudu võimaldatakse juurdepääs geograafilist piirkonda hõlmavatele kartograafilistele dokumentidele.

2.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 3 alapunkti a on pärast sõna „suivantes“ (järgmised) lisatud sõnad „sur la base du code officiel géographique de l’année 2021“ (vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile).

See redaktsiooniline muudatus võimaldab vahetus läheduses asuva piirkonna puhul viidata 2021. aasta ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile, mille on avaldanud riiklik statistika- ja majandusuuringute instituut (INSEE).

Selle viite lisamine võimaldab tagada vahetus läheduses asuva piirkonna õigusliku määratlemise.

Võttes arvesse toimunud haldusmuudatusi, on vahetus läheduses asuva piirkonna koosseisu kuuluvate kommuunide nimekirja ning kommuunide nimesid ajakohastatud, muutmata selle piirkonna ulatust.

Muudetud on koonddokumendi punkti „Lisatingimused“.

3.   Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi I peatüki V osa punktis 1 on kohandamist võimaldavad viinamarjasordid 'Aligoté B', 'Chenin B', 'Enfariné B', 'Marsanne B', 'Roussane B', Sacy B', 'Béclan N', 'Franc noir de Haute-Saône N' ja 'Gamay N' lisatud järgmiste veinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjasortide hulka:

| — | vaiksed valged veinid: 'Aligoté B', 'Chenin B', 'Enfariné N', 'Marsanne B', 'Roussane B' ja 'Sacy B'; |
| --- | --- |

—

vaiksed valged veinid: 'Aligoté B', 'Chenin B', 'Enfariné N', 'Marsanne B', 'Roussane B' ja 'Sacy B';

| — | vaiksed punased ja roosad veinid: 'Béclan N', 'Enfariné N', 'Franc noir de Haute-Saône N' ja 'Gamay N'; |
| --- | --- |

—

vaiksed punased ja roosad veinid: 'Béclan N', 'Enfariné N', 'Franc noir de Haute-Saône N' ja 'Gamay N';

| — | vaiksed veinid, mis võivad kanda märget „vin jaune“ (kollane vein): 'Enfariné N'. |
| --- | --- |

—

vaiksed veinid, mis võivad kanda märget „vin jaune“ (kollane vein): 'Enfariné N'.

Kliimamuutusega kohanemiseks ja seoses ühiskonna ootustega taimekaitsevahendite kasutamise suhtes, on riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi pädev riiklik komisjon otsustanud lubada nimetuste puhul, mille suhtes on esitatud taotlusdokumendid, võtta kasutusele kohandamise eesmärgil huvipakkuvad sordid.

Need viinamarjasordid, mis on osaliselt pärit Jura piirkonnast, võivad kujutada endast eelist kliimasoojenemise kontekstis. Mõnede puhul neist on tegemist hiliste sortidega ja need võimaldavad kohaneda pakaseohuga, teised lisavad veinidele happesust ja võimaldavad seetõttu toota tasakaalustatumaid veine. Need on haiguste suhtes vähemalt sama resistentsed kui viinamarjasordid, mida on nimetuse jaoks juba lubatud kasutada. Nende sortide kasutuselevõtmise eesmärk on samuti rõhutada päritolunimetusega veinide eriomadusi.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Proportsioonieeskirjad põllumajandusettevõtetes

Tootespetsifikaadi I peatüki V osa punkti 2 on lisatud säte, millega täpsustatakse, et kohandamise eesmärgil huvipakkuvate sortide osakaal ei tohi ületada 5 % põllumajandusettevõtte viinamarjasortidest ja seda tuleb hinnata kõikidel kasvatusaladel, kus toodetakse kaitstud päritolunimetusega veini.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Viinapuude lõikamise nõuded

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis b on muudetud viinapuude lõikamist käsitlevaid sätteid, lisades kohandamise eesmärgil huvipakkuvad sordid.

Muudetud on koonddokumendi punkti „Veinivalmistuse eritavad“.

6.   Viinapuude kasvatamise üldseisund

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis f on viinapuude kasvatamise keskkonnamõju piiramiseks täpsustatud, et sünteetilist mineraalset lämmastikväetist võib kasutada kuni 40 ühiku ulatuses hektari kohta aastas.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Muud viljelustavad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punktis 2 on füüsilise ja bioloogilise keskkonna omaduste säilitamiseks täpsustatud, et kasvatusalade puhul, mis asuvad enam kui 15 % suurusel kallakul, tuleb vähemalt igal teisel ridadevahelisel alal hooldada külvatud või looduslikku taimkatet mehhaaniliste või füüsiliste vahendite abil. Selle sättega asendatakse ridade pikkuse piirang kasvatusalade puhul, mis asuvad enam kui 15 % suurusel kallakul.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Saagikoristus

Tootespetsifikaadi I peatüki VII osa punkti 1 alapunktis a on välja jäetud säte, mis käsitleb saagikoristuse alguskuupäeva kindlaksmääramist. See säte on välja jäetud, sest tootespetsifikaadis on märgitud viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus saagikoristuse etapis, mis võimaldab ettevõtjatel saaki koristada vastavalt aasta eripärale ja geograafilisele asukohale.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Saagikus

Tootespetsifikaadi I peatüki VIII osa punkti 2 alapunkti a kohaselt on vaiksete valgete veinide maksimaalset kogusaagikust suurendatud 72 hektoliitrilt 78 hektoliitrile hektari kohta. See muudatus võimaldab viinamarjakasvatajatel saada kasu hea saagikusega aastatest olukorras, kus keskmine tootmismaht väheneb.

Muudetud on koonddokumenti punkti „Maksimaalne saagikus“.

10.   Viinamarjasortide segamine

I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis a on sätestatud, et kohandamise eesmärgil huvipakkuvad sordid ei tohi üheskoos või eraldi moodustada üle 10 % veinide valmistamiseks kasutatavast lõplikust segust.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Veini liikumine volitatud ladustajate vahel

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, mis käsitleb veinide liikumist volitatud ladustajate vahel, on välja jäetud.

Selleks et veini saaks eelkõige kaubandusettevõtjatele kiiresti edastada, on välja jäetud kuupäev, millest alates võib vein volitatud ladustajate vahel liikuda.

Seetõttu on muudetud IX osa punkti 5 pealkirja, jättes välja sõnad „à la circulation des produits et“ (toodete liikumine ja).

IX osapunkti 5 punkti alapunkti a pealkiri on välja jäetud.

Need tootespetsifikaadis tehtud muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Seos geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punktis 3 jäetakse välja sõnad „limitation de la longueur des rangs“ (piirates ridade pikkust). See muudatus on kooskõlas tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punktis 2 „Muud viljelustavad“ tehtud muudatusega.

Muudetud on koonddokumendi punkti „Seos geograafilise piirkonnaga“.

13.   Deklareerimiskohustus

Tootespetsifikaadi II peatüki I osa punktis 2 on muudetud taotlemisdeklaratsiooni esitamise lõppkuupäeva, nii et see ühildub saagideklaratsiooni esitamise lõppkuupäevaga.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

14.   Peamised kontrollitavad punktid ja hindamismeetodid

Tootespetsifikaadi III peatüki I osas on muudetud peamiste kontrollitavate punktide tabelit, et võtta arvesse uusi redaktsioonilisi eeskirju.

Need tootespetsifikaadis tehtud muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

15.   Viited kontrolliasutusele

Tootespetsifikaadi III peatüki II osas on ajakohastatud esimeses lõigus osutatud kontrolliasutuse aadressi.

Teine lõik, milles viidatakse kontrolliasutusele, on välja jäetud, et järgida tootespetsifikaadi selle osa koostamise uusi eeskirju.

Kolmandat lõiku on muudetud ja neljas lõik on välja jäetud, et järgida uusi redaktsioonilisi eeskirju.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Arbois

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 15. | Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein |
| --- | --- |

15.

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Vaiksed valged veinid

LÜHIKIRJELDUS

Valged veinid on väga värsked, sageli puuviljaste lõhna- ja maitsenüanssidega, millesse segunevad mineraalsed ja tulekivi varjundid. Valgete veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti. Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 14 mahuprotsenti. Villimise ja tarbijale turustamise etapis on veini fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus kuni 3 grammi liitri kohta.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Vaiksed punased ja roosad veinid

LÜHIKIRJELDUS

Punased ja roosad veinid on väga terviklike lõhna- ja maitseomadustega. Sort 'Poulsard N', mida eelkõige Pupillini kommuunis kasutatakse peamiselt punaste veinide valmistamiseks, annab veinile iseloomuliku heleda rubiinpunase värvuse ja puuviljased lõhna- ja maitseomadused. Sordi 'Pinot noir N' puhul on värvus tumedam ning lõhna- ja maitsevarjundid meenutavad punaseid puuvilju. Sordi 'Trousseau N' puhul on veinid parkivamad, tihtipeale intensiivsema värvusega, veinidel on sageli loomseid nüansse. Punaste (või roosade) veinide laagerdumisel omandavad lõhna- ja maitseomadused sageli alusmetsa, huumuse ja seente varjundeid. Punaste ja roosade veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti. Pärast rikastamist ei või veinide üldalkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti. Villimise ja tarbijatele turustamise etapis on punase veini õunhappesisaldus kuni 0,4 grammi liitri kohta. Villimise ja tarbijale turustamise etapis on veini fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus kuni 3 grammi liitri kohta.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Traditsioonilise märkega „vin de paille“ (õlevein) veinid

LÜHIKIRJELDUS

Märkega „vin de paille“ (õlevein) veinid on magusad veinid, millel on kuumtöödeldud puuviljade maitsenüansid, mis meenutavad kuivatatud ploomi või kuumtöödeldud apelsini, või mee maitsenüansid. Selle veini lõhn ja maitse varieeruvad lähtuvalt mitte üksnes veini päritolust, vaid ka lähtuvalt kasutatud viinamarjasortidest ning konkreetse tootja või veinikoja omaniku oskusteabest. Traditsioonilise märkega „vin de paille“ (õlevein) veinide minimaalne tegelik alkoholisisaldus on 14 mahuprotsenti ja üldalkoholisisaldus vähemalt 19 mahuprotsenti. Märkega „vin de paille“ (õlevein) veinide lenduvate hapete sisaldus veini villimise ja tarbijale turustamise etapis on väiksem kui 25 milliekvivalenti liitri kohta.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4.   Traditsioonilise märkega „vin jaune“ (kollane vein) veinid

LÜHIKIRJELDUS

Märkega „vin jaune“ (kollane vein) veinidele on iseloomulik eripärane ja terviklik „kollase veini maitse“, mis ühendab pähkli, õuna, kuumtöödeldud puuviljade ja vürtside lõhna- ja maitsenüansse, ning kaunis kuldkollane värvus. Märkega „vin jaune“ (kollane vein) veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti. Villimise ja tarbijale turustamise etapis on veini fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus kuni 3 grammi liitri kohta.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

Viljelustavad

| — | Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 000 tüve hektari kohta, välja arvatud astangutele istutatud viinapuude puhul. Viinapuude puhul, mis ei ole istutatud astangutele ning astangute puhul, millel on vähemalt kaks viinapuude rida, võib iga tüve jaoks jääda kuni kaks ruutmeetrit pinda. Selle pindala arvutamiseks korrutatakse ridade vahekaugus ja sama rea tüvede vahekaugusega. Viinapuude ridade maksimaalne vahekaugus on kaks meetrit. |
| --- | --- |

—

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 000 tüve hektari kohta, välja arvatud astangutele istutatud viinapuude puhul. Viinapuude puhul, mis ei ole istutatud astangutele ning astangute puhul, millel on vähemalt kaks viinapuude rida, võib iga tüve jaoks jääda kuni kaks ruutmeetrit pinda. Selle pindala arvutamiseks korrutatakse ridade vahekaugus ja sama rea tüvede vahekaugusega. Viinapuude ridade maksimaalne vahekaugus on kaks meetrit.

| — | Lõikamisel on lubatud kasutada kas ühe- või kaheõlalist Guyot’ vormi või võrsete lühikeseks lõikamist (Royat’ nöörpuu vorm). |
| --- | --- |

—

Lõikamisel on lubatud kasutada kas ühe- või kaheõlalist Guyot’ vormi või võrsete lühikeseks lõikamist (Royat’ nöörpuu vorm).

| — | Viinamarjasortide „Chardonnay B“, 'Poulsard N', 'Savagnin B', 'Trousseau N', 'Aligoté B', 'Chenin B', 'Enfariné N', 'Marsanne B', 'Roussane B', 'Sacy B', 'Béclan N', 'Franc noir de Haute-Saône N' ja 'Gamay N' puhul on pungade arv kuni 20 punga tüve kohta ja 120 000 punga hektari kohta. Ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi kasutamisel jäetakse pikale võrsele kuni kümme punga, samuti on lubatud jätta kuni kaks uuendusvõrset kahe pungaga. |
| --- | --- |

—

Viinamarjasortide „Chardonnay B“, 'Poulsard N', 'Savagnin B', 'Trousseau N', 'Aligoté B', 'Chenin B', 'Enfariné N', 'Marsanne B', 'Roussane B', 'Sacy B', 'Béclan N', 'Franc noir de Haute-Saône N' ja 'Gamay N' puhul on pungade arv kuni 20 punga tüve kohta ja 120 000 punga hektari kohta. Ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi kasutamisel jäetakse pikale võrsele kuni kümme punga, samuti on lubatud jätta kuni kaks uuendusvõrset kahe pungaga.

| — | Viinamarjasordi „Pinot noir N“ puhul on pungade arv kuni 80 000 punga hektari kohta. Ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi kasutamisel jäetakse pikale võrsele kuni kaheksa punga, samuti on lubatud jätta kuni kaks uuendusvõrset kahe pungaga. |
| --- | --- |

—

Viinamarjasordi „Pinot noir N“ puhul on pungade arv kuni 80 000 punga hektari kohta. Ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi kasutamisel jäetakse pikale võrsele kuni kaheksa punga, samuti on lubatud jätta kuni kaks uuendusvõrset kahe pungaga.

| — | Veinid, mis võivad kanda traditsioonilist märget „vin de paille“ (õlevein), on valmistatud käsitsi koristatud viinamarjadest. |
| --- | --- |

—

Veinid, mis võivad kanda traditsioonilist märget „vin de paille“ (õlevein), on valmistatud käsitsi koristatud viinamarjadest.

Veinivalmistuse eritavad

Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti punaste ja roosade veinide puhul ning 14 mahuprotsenti valgete veinide puhul.

Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud. Puutükkide kasutamine on keelatud kõikide veinide puhul.

Punaste veinide virde puhul on lubatud kasutada subtraktiivseid rikastamismeetodeid. Osalise kontsentratsiooni määr on maksimaalselt 10 %. Peale eespool esitatud sätete tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning maaelu ja merekalanduse seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | Vaiksed valged veinid
  78 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

1.

Vaiksed valged veinid

78 hektoliitrit hektari kohta

| 2. | Vaiksed punased ja roosad veinid
  66 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

2.

Vaiksed punased ja roosad veinid

66 hektoliitrit hektari kohta

| 3. | Traditsioonilise märkega „vin de paille“ (õlevein) veinid
  20 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

3.

Traditsioonilise märkega „vin de paille“ (õlevein) veinid

20 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

| a. | Viinamarjade korjamine, töötlemine, veini valmistamine ja laagerdamine toimub Jura departemangu järgmiste kommuunide territooriumil, vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile: Abergement-le-Grand, Arbois, Les Arsures, Mathenay, Mesnay, Molamboz, Montigny-lès-Arsures, Les Planches-près-Arbois, Pupillin, Saint-Cyr-Montmalin, Vadans ja Villette-lès-Arbois. |
| --- | --- |

a.

Viinamarjade korjamine, töötlemine, veini valmistamine ja laagerdamine toimub Jura departemangu järgmiste kommuunide territooriumil, vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile: Abergement-le-Grand, Arbois, Les Arsures, Mathenay, Mesnay, Molamboz, Montigny-lès-Arsures, Les Planches-près-Arbois, Pupillin, Saint-Cyr-Montmalin, Vadans ja Villette-lès-Arbois.

| b. | Täiendava geograafilise nimetuse „Pupillin“ puhul toimub viinamarjade koristamine, töötlemine, veini valmistamine ja laagerdamine Jura departemangu järgmise kommuuni territooriumil, vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile: Pupillin.
  Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel. |
| --- | --- |

b.

Täiendava geograafilise nimetuse „Pupillin“ puhul toimub viinamarjade koristamine, töötlemine, veini valmistamine ja laagerdamine Jura departemangu järgmise kommuuni territooriumil, vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile: Pupillin.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel.

7.   Veiniviinamarjasordid

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

| | Poulsard N – Ploussard |
| --- | --- |

Poulsard N – Ploussard

| | Savagnin blanc B |
| --- | --- |

Savagnin blanc B

| | Trousseau N |
| --- | --- |

Trousseau N

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Seost väljendavate loodustegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub Jura mäemassiivi lääneservas. See kuulub Revermonti looduspiirkonda, mida piiritlevad:

| — | idas Jura esimene lubjakiviplatoo, mille keskmine kõrgus on 550 meetrit, |
| --- | --- |

—

idas Jura esimene lubjakiviplatoo, mille keskmine kõrgus on 550 meetrit,

| — | läänes tasandik, mis moodustab Bresse'i süvendi idaserva. |
| --- | --- |

—

läänes tasandik, mis moodustab Bresse'i süvendi idaserva.

Geograafiline piirkond paikneb Jura departemangu Arbois’ kantoni 13 kommuuni territooriumil.

Viinamarjade koristamiseks täpselt piiritletud kasvatusalad asuvad platoo üldiselt läänesuunas avatud astangute nõlvadel. Tegemist on varase juura ja triiase ajastu mergli- ja savinõlvadega, mille kohal asub võimas kesk-juura ajastust pärinev kollakas lubjakivist mäeteravik. Viinamarjaistandused paiknevad ka mõnedel peaaheliku jalamil asuvatel savipinnasest moodustunud pinnavormidel. Kalju sisaldab palju lubjakivimurdu, mis niisutab ja pehmendab merglist aluskihte. Kohati on savipinnas segunenud nn chert-kivimitega (chailles), mis on teatud lubjakivikihtide lahustumisel järelejäänud ränikivi tükid. Viinamarja kasvatusalade kõrgus jääb 250–400 meetri piiresse.

Täiendava geograafilise nimetusega veine „Pupillin“ valmistatakse üksnes Arbois’ kantoni lõunaossa jäävas Pupillini kommuunis. Palju lubjakivimurdu sisaldaval künklikul maastikul asuvate viinamarjakasvatuseks määratud piiritletud kasvatusalade pinnasele on iseloomulikud väga sügavad ja tihedad ning suure savisisaldusega sillerdavad merglikihid.

Geograafilises piirkonnas valitseb jahedapoolne ookeaniline kliima, milles on kontinentaalse kliima mõjutusi: temperatuuri suur kõikumine aasta lõikes, aasta keskmine temperatuur on 10,5 °C, suvi on soe ja niiske. Revermonti looduslikus piirkonnas on sademete hulk suurem kui naabruses asuval tasandikul. Aastane sademete hulk on üle 1 000 mm, sademed on aastaringselt ühtlaselt jagunenud. Sügis on tavaliselt päikeseline ja kuiv, kuid tuuline.

Geograafilise piirkonna kliimatingimused, mis sõltuvad ala omadustest (varjulised nõlvad, liigse vee loomulik äravool, maksimaalne päikesekiirguse kogus), on olulised viinamarjaistanduste rajamiseks selles keeruliste kohalike kliimatingimustega piirkonnas. Kõrged kaljud kaitsevad viinamarjaistandusi põhja- ja idatuulte eest.

8.2.   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Jura piirkonna viinamarjaistandused olid olemas juba keltide ajal. Andmed nende kohta on olemas juba aastast 1000. Alates 13. sajandist kuulus suur osa Arbois’ viinamarjaistandustest Salins'i valitsejatele OTHON IV-le ja tema järeltulijatele ning seejärel Burgundia hertsogile PHILIPPE JULGELE (PHILIPPE LE HARDI). Need isikud aitasid otsustavalt kaasa viinamarjaistanduste majanduslikule arengule, viies oma veine kogu Euroopasse ja kuninglikesse õukondadesse.

Arbois'st on pärit Louis PASTEUR, keda on sageli nimetatud „veiniteaduse isaks“. Seejuures oli ta ise viinamarjaistanduse omanik Arbois' lähedal.

Viinamarjaistandusi laastas 19. sajandi lõpu viinapuutäikriis, samuti mõjutasid neid seejärel 20. sajandi sõjad ja majanduskriisid, hiljem viinamarjaistandused taastusid tänu viinamarjakasvatajate pingutustele ja nende tehtud valikutele. 1858. aastal asutati Arbois viinamarjakasvatuse ühing (Société de viticulture d’Arbois), mille eesmärk on „edendada häid viinamarjakasvatuse ja veinitootmise meetodeid.... “.

Esimene Prantsuse veiniühistu asutati 1906. aastal „Arbois“ veini jaoks. Tootjad ühinesid, et ühist korraldust kasutades omandada tõhusaid töötlemis- ja veinivalmistusvahendeid.

1908. aastal asutati Arbois' kantoni päriolunimetusega veinide kaitse ametkondlik ühendus (Syndicat de défense viticole de l’appellation d’origine du canton d’Arbois), mis korraldas päritolusertifikaadi väljastamist Arbois’ viinamarjaistanduste kaitseks.

Põlvkondade jooksul on tootjad valinud kolm tüüpilist Jura piirkonna viinamarjasorti 'Savagnin B', 'Poulsard N' ja 'Trousseau N'. Samuti on võetud kasutusele ka kaks naabrusest pärinevat Burgundia viinamarjaistandustest pärinevat viinamarjasorti: 'Chardonnay B ja 'Pinot noir N'.

Valdavalt väga järskudel mäenõlvadel asuvad viinamarjaistandused seavad tootjad suurte katsumuste ette, nagu töötamine roomikmasinatega, pinnase taastamine, terrasside kujundamine jne.

Märkega „vin jaune“ (kollane vein) veinide tootmise näol on tegemist Jura piirkonna eripäraga, mille päritolu ei ole teada. Jura piirkonna tootjad on seda reguleerinud rangete eeskirjadega: sordi 'Savagnin B' kasutamine, mikrofloorakihi (voile) moodustavate endogeensete mikroobsete tüvede loomuliku arengu säilitamine, veini kääritamine ilma vaatide lisatäitmiseta jne. Viinamarjad korjatakse optimaalsel küpsusastmel ja neist valmistatakse kuiv valge vein. Seejärel lastakse sellel veinil tammevaatides seista ilma vaatide lisatäitmiseta vähemalt 6 aasta jooksul. Selle pika laagerdumisaja jooksul tekib veini pinnale loomulik pärmiseente kiht. Veini laagerdumise ajal juhib see veini oksüdeerumisprotsessi. „Kollane vein“ villitakse 62 sentiliitrise mahuga originaalpudelitesse nimetusega „Clavelin“.

Jura piirkonna eripära on samuti vein märkega „vin de paille“ (õlevein). Selleks et saavutada küllaltki külma ja niiske piirkonna puhul kõrge suhkru kontsentratsioon, kuivatatakse viinapuult eemaldatud valitud kobaraid päikese käes vähemalt kuue nädala jooksul. Kobarad riputatakse raudtraatidele või paigutatakse väikestesse perforeeritud kastidesse või alustele, mida hoitakse kuivades ja ventileeritud, kuid mitteköetavates ruumides. Seejärel toimub aeglane ja väga väikese saagikusega pressimine, mille tulemusel saadakse väga suure suhkrusisaldusega ja aeglaselt kääritatav veinivirre.

2009. aastal toodeti 820 hektari suuruselt „Arbois“ päritolunimetusega viinamarjakasvatusalalt pärinevatest viinamarjadest ligikaudu 15 000 hektoliitrit punast või roosat veini, 12 000 hektoliitrit valget veini, 1 000 hektoliitrit veini märkega „vin jaune“ ja 500 hektoliitrit veini märkega „vin de paille“. 252st viinamarju koristavast ettevõttest 55 valmistavad veini ise oma viinamarjadest, andes 60 % veini kogutoodangust, kolm veiniühistut valmistavad 30 % kogutoodangust ja 7 kauplejat ostavad kokku viinamarju, et valmistada ülejäänud 10 % toodangust.

8.3.   Põhjuslikud seosed

Kontrollitud päritolunimetusega „Arbois“ veinide eriomadused on eelkõige seotud täpselt piiritletud kasvatusaladega, mida iseloomistavad naabruses olevatest aladest rikkalikuma lubjakivimurruga kaetud merglipinnas (savi-lubjakivi) ja avatud mäenõlvadel asuvad viinamarjaistandused. Pinnas pakub sügavamal viinapuudele pidevat jahedust ning maapinnal soodustab lubjakivimurd pinnase soojenemist ja niiskuse eemalejuhtimist.

Pikaajaliste vaatluste tulemusel on tootjad on suutnud istuda viinapuud kõige paremini sobivatele maatükkidele. Viinamarjasordid 'Trousseau N' ja 'Savagnin B' on kasvukeskkonna suhtes väga nõudlikud. Esimese vajab väga sooja kruusasisaldusega mulda, teine nõuab pinda, mille pealispind on väga kivine, kuid mis sügavuses on küllalt jahe.

Nende mullastikuga seotud, topograafiliste ja mesoklimaatiliste tegurite koosmõju loob geograafilises piirkonnas optimaalsed tingimused aromaatsete valgete veinide tootmiseks, mis väljendavad puuviljasust ja mineraalsust ning mille värskus võimaldab neil väga hästi vananeda.

Kontrollitud saagikust tagavate meetodite abil saavutavad viinamarjakasvatajad viinapuude optimaalse haldamise ning juhivad toodangu kogust ja tootmisvõimsust. Nad kasutavad tootmismeetodeid, mis aitavad säilitada pinnast (rohuribad jne), et vähendada viinamarjaistanduste üldisi erosiooniriske tugeval kallakul ja merglirikkal pinnasel.

Täiendava geograafilise nimetusega „Pupillin“ veinide puhul soodustab väga järskudel nõlvadel paiknev sügav ja merglirikas muld eriti punaste veinide, eelkõige viinamarjasordist 'Poulsard N' saadud veinide tootmist.

Geograafilise piirkonna keerulistel kliimaoludel on oma osa „kollase veini“ (vin jaune) eripärade väljakujunemisel. Talve ja suve vahelised suured temperatuurierinevused aitavad kaasa „kollase veini maitset“ tekitava pärmseente kihi moodustumisele veini pinnal. Tootespetsifikaadis mainitud väga pika ja ilma vaatide lisatäitmiseta toimuva laagerdumise tava hõlbustab „kollase veini“ eriomaduste väljakujunemist. Veini laagerdumise ajal lõhna- ja maitseomadused kontsentreeruvad ja muutuvad terviklikumaks.

Tuuliste sügiste suhteliselt kuivad perioodid toetavad „õleveini“ (vin de paille) valmistamiseks vajalikku viinamarjade kuivamist. Minimaalne laagerdumisaeg vaatides, mis kestab kuni koristamisele järgneva kolmanda aasta 15. novembrini, st vähemalt 18 kuud, soodustab terviklike lõhna- ja maitseomaduste väljakujunemist ja veini optimaalset laagerdumist.

Juba 1285. aastal oli vein „Arbois“ hästi tuntud, on teada, et truväär Jacques BRETEL jõi seda Henri DE BRIEY' seltskonnas ning Chiny krahv pakkus seda veini Chauvency turniiril!

Louis PASTEUR ostis Arbois's endale viinamarjaistanduse ja tegi seal kääritamise katseid, lõpetades vaidluse tema ja „spontaanse tekke“ teooria toetajate vahel. Samuti tõestas ta, et kohalik mikrofloora aitab kaasa mõnevõrra salapärasele seose tekkele asukoha ja seal valmistatud toote omaduste vahel.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja kääritamist käsitlevat erandit, hõlmab 2021. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriume:

– Doubs' departemang: Arc-et-Senans, Bartherans, Brères, Buffard, By, Cademène, Cessey, Charnay, Châtillon-sur-Lison, Chay, Chenecey-Buillon, Chouzelot, Courcelles, Cussey-sur-Lison, Echay, Epeugney, Fourg, Goux-sous-Landet, Lavans-Quingey, Liesle, Lombard, Mesmay, Montrond-le-Château, Myon, Palantine, Paroy, Pessans, Quingey, Rennes-sur-Loue, Ronchaux, Rouhe, Rurey, Samson, Le Val;

– Jura departemang: Abergement-le-Petit, Abergement-lès-Thésy, Aiglepierre, Aresches, Arlay, Augea, Augerans, Augisey, Aumont, Balanod, Bans, Barretaine, Baume-les-Messieurs, Beaufort-Orbagna, Belmont, Bersaillin, Besain, Biefmorin, Bletterans, Blois-sur-Seille, Blye, Bois-de-Gand, Bonnefontaine, Bornay, Bracon, Brainans, Briod, Buvilly, Cernans, Césancey, La Chailleuse (ainult endise Saint-Laurent-la-Roche'i kommuuni territooriumile vastav osa), Chamblay, Chamole, Champagne-sur-Loue, Champrougier, La Chapelle-sur-Furieuse, Chapelle-Voland, La Charme, La Chassagne, Château-Chalon, La Châtelaine, Chatelay, Le Chateley, Châtillon, Chaumergy, Chaussenans, Chaux-Champagny, La Chaux-en-Bresse, Chemenot, Chêne-Sec, Chevreaux, Chille, Chilly-le-Vignoble, Chilly-sur-Salins, Chissey-sur-Loue, Clucy, Colonne, Commenailles, Condamine, Conliège, Cosges, Courbette, Courbouzon, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cramans, Cuisia, Darbonnay, Desnes, Les Deux-Fays, Digna, Domblans, Dournon, Ecleux, L’Etoile, Fay-en-Montagne, La Ferté, Le Fied, Fontainebrux, Foulenay, Francheville, Frébuans, Frontenay, Geraise, Germigney, Geruge, Gevingey, Gizia, Grange-de-Vaivre, Graye-et-Charnay, Grozon, Hauteroche, Ivory, Ivrey, Ladoye-sur-Seille, Larnaud, Lavigny, Lemuy, Loisia, Lombard, Lons-le-Saunier, Le Louverot, La Loye, Macornay, Mantry, Marnoz, La Marre, Maynal, Menétru-le-Vignoble, Messia-sur-Sorne, Miéry, Moiron, Molain, Monay, Montagna-le-Reconduit, Montaigu, Montain, Montbarrey, Montholier, Montmarlon, Montmorot, Mont-sous-Vaudrey, Mouchard, Nance, Neuvilley, Nevy-sur-Seille, Nogna, Ounans, Oussières, Pagnoz, Pannessières, Passenans, Perrigny, Le Pin, Picarreau, Plainoiseau, Plasne, Poids-de-Fiole, Poligny, Pont-d’Héry, Pont-du-Navoy, Port-Lesney, Pretin, Publy, Quintigny, Recanoz, Relans, Repots, Revigny, Rosay, Rotalier, Ruffey-sur-Seille, Rye, Saint-Amour, Saint-Didier, Saint-Lamain, Saint-Lothain, Saint-Maur, Saint-Thiébaud, Sainte-Agnès, Saizenay, Salins-les-Bains, Santans, Sellières, Sergenaux, Sergenon, Souvans, Thésy, Thoissia, Toulouse-le-Château, Tourmont, Trenal, Les Trois-Châteaux, Val-d’Epy (ainult endiste Nantey, Val d’Epy ja Senaud' kommuunide territooriumidele vastav osa), Val-Sonnette, Vaudrey, Vaux-sur-Poligny, Verges, Véria, Vernantois, Le Vernois, Vers-sous-Sellières, Vevy, La Vieille-Loye, Villeneuve-d’Aval, Villeneuve-sous-Pymont, Villerserine, Villers-Farlay, Villers-les-Bois, Villevieux, Le Villey, Vincent-Froideville, Voiteur.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Täiendava geograafilise nimetuse „Pupillin“ puhul hõlmab vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja laagerdamist käsitlevat erandit, IV osa punkti 1 alapunktis a ja IV osa punkti 3 alapunktis a osutatud kommuunide territooriumi, välja arvatud Pupillini kommuun, mis on kõnealuse geograafilise nimetuse geograafilise piirkonna osa.

Märgistus

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele „Arbois“ võib lisada traditsioonilise märke „vin de paille“ (õlevein).

Kontrollitud päritolunimetusele „Arbois“ võib lisada traditsioonilise märke „vin jaune“ (kollane vein).

Märkega „vin de paille“ veinide puhul tuleb ära näidata aastakäik.

Täiendava geograafilise nimetusega „Pupillin“ veinide puhul tuleb täiendava geograafilise nimetuse nimi märkida kontrollitud päritolunimetuse järele ning trükkida tähtedega, mille suurus nii laiuselt kui ka kõrguselt ei ületa kontrollitud päritolunimetuse suurust.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on

| — | kantud katastrisse; |
| --- | --- |

—

kantud katastrisse;

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Selle katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Pakendamine

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Nn „Clavelin“-tüüpi või „kollase veini“ pudelisse, mille maht on ligikaudu 62 sentiliitrit, tohib pakendada ainult traditsioonilist märget „vin jaune“ kandvat päritolunimetusega veini.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f3ff41c6-ac5a-4378-aec8-0837f4d9d8d6

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---