# Euroopa Liidu C 484/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 484 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik20. detsember 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 484

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik20. detsember 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2022/C 484/01 | Nõukogu soovitus, 8. detsember 2022, mis käsitleb alusharidust ja lapsehoidu: Barcelona eesmärgid 2030. aastaks | 1 |
| | Euroopa Keskpank |
| 2022/C 484/02 | Euroopa Keskpanga soovitus, 13. detsember 2022, Euroopa Liidu Nõukogule Oesterreichische Nationalbanki välisaudiitorite kohta, (EKP/2022/44) | 13 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2022/C 484/01

Nõukogu soovitus, 8. detsember 2022, mis käsitleb alusharidust ja lapsehoidu: Barcelona eesmärgid 2030. aastaks

1

Euroopa Keskpank

2022/C 484/02

Euroopa Keskpanga soovitus, 13. detsember 2022, Euroopa Liidu Nõukogule Oesterreichische Nationalbanki välisaudiitorite kohta, (EKP/2022/44)

13

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 484/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10913 – SADCO / HACP / JV) (
  1
  ) | 14 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 484/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10913 – SADCO / HACP / JV) (
  1
  )

1

14

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2022/C 484/04 | Järeldused Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 19/2022 kohta: ELi COVID-19 vaktsiinide hanked – Pärast esialgseid raskusi tagati piisaval arvul vaktsiinidoose, kuid protsessi tulemuslikkust ei ole piisavalt hinnatud | 15 |
| 2022/C 484/05 | Järeldused vaktsineerimise kui ühe tõhusaima vahendi kohta haiguste ennetamiseks ja rahvatervise parandamiseks | 18 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 484/06 | Euro vahetuskurss — 19. detsember 2022 | 24 |
| 2022/C 484/07 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 25 |
| 2022/C 484/08 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 26 |
| 2022/C 484/09 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 27 |
| 2022/C 484/10 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 28 |
| 2022/C 484/11 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 29 |
| 2022/C 484/12 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 30 |
| 2022/C 484/13 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 31 |
| 2022/C 484/14 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 32 |
| 2022/C 484/15 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 33 |
| 2022/C 484/16 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 34 |
| 2022/C 484/17 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 35 |
| 2022/C 484/18 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 36 |
| 2022/C 484/19 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 37 |
| 2022/C 484/20 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 38 |
| 2022/C 484/21 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 39 |
| 2022/C 484/22 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 40 |
| 2022/C 484/23 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 41 |
| 2022/C 484/24 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 42 |
| 2022/C 484/25 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 43 |
| 2022/C 484/26 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 44 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2022/C 484/27 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 45 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2022/C 484/04

Järeldused Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 19/2022 kohta: ELi COVID-19 vaktsiinide hanked – Pärast esialgseid raskusi tagati piisaval arvul vaktsiinidoose, kuid protsessi tulemuslikkust ei ole piisavalt hinnatud

15

2022/C 484/05

Järeldused vaktsineerimise kui ühe tõhusaima vahendi kohta haiguste ennetamiseks ja rahvatervise parandamiseks

18

Euroopa Komisjon

2022/C 484/06

Euro vahetuskurss — 19. detsember 2022

24

2022/C 484/07

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

25

2022/C 484/08

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

26

2022/C 484/09

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

27

2022/C 484/10

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

28

2022/C 484/11

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

29

2022/C 484/12

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

30

2022/C 484/13

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

31

2022/C 484/14

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

32

2022/C 484/15

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

33

2022/C 484/16

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

34

2022/C 484/17

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

35

2022/C 484/18

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

36

2022/C 484/19

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

37

2022/C 484/20

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

38

2022/C 484/21

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

39

2022/C 484/22

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

40

2022/C 484/23

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

41

2022/C 484/24

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

42

2022/C 484/25

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

43

2022/C 484/26

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

44

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2022/C 484/27

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

45

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 484/28 | PERSONALIEESKIRJADE ARTIKLI 29 LÕIKELE 2 VASTAV TEADE — Teade vaba ametikoha kohta: informaatika peadirektoraadi asepeadirektor (palgaaste AD 15), Brüssel — COM/2022/10422 | 46 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 484/29 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10560 - SIKA / MBCC GROUP) (
  1
  ) | 47 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 484/28

PERSONALIEESKIRJADE ARTIKLI 29 LÕIKELE 2 VASTAV TEADE — Teade vaba ametikoha kohta: informaatika peadirektoraadi asepeadirektor (palgaaste AD 15), Brüssel — COM/2022/10422

46

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 484/29

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10560 - SIKA / MBCC GROUP) (
  1
  )

1

47

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

8. detsember 2022,

mis käsitleb alusharidust ja lapsehoidu: Barcelona eesmärgid 2030. aastaks

(2022/C 484/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292 koostoimes artikli 153 lõike 1 punktiga i,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Naiste tööturul osalemist takistavate tegurite kõrvaldamiseks püstitas Euroopa Ülemkogu 2002. aastal Barcelonas järgmised 2010. aastaks saavutatavad lapsehoiu valdkonna eesmärgid: nimelt pakkuda alusharidust ja lapsehoidu vähemalt 33 %-le alla kolmeaastastest lastest ja vähemalt 90 %-le kolmeaastastest ja vanematest lastest, kes ei ole veel jõudnud kohustuslikku kooliikka (1). Kuigi Euroopa Liidus keskmiselt on need eesmärgid saavutatud, püsivad liikmesriikide vahel ja nende sees märkimisväärsed erinevused, eelkõige madalama sissetulekuga leibkondadest pärit laste ja kõige noorema vanuserühma laste puhul. |
| --- | --- |

(1)

Naiste tööturul osalemist takistavate tegurite kõrvaldamiseks püstitas Euroopa Ülemkogu 2002. aastal Barcelonas järgmised 2010. aastaks saavutatavad lapsehoiu valdkonna eesmärgid: nimelt pakkuda alusharidust ja lapsehoidu vähemalt 33 %-le alla kolmeaastastest lastest ja vähemalt 90 %-le kolmeaastastest ja vanematest lastest, kes ei ole veel jõudnud kohustuslikku kooliikka (1). Kuigi Euroopa Liidus keskmiselt on need eesmärgid saavutatud, püsivad liikmesriikide vahel ja nende sees märkimisväärsed erinevused, eelkõige madalama sissetulekuga leibkondadest pärit laste ja kõige noorema vanuserühma laste puhul.

| (2) | Käesoleva soovituse eesmärk on innustada liikmesriike suurendama osalemist kättesaadavas, taskukohases ja kvaliteetses alushariduses ja lapsehoius, võttes samal ajal arvesse alusharidus- ja lapsehoiuteenuste nõudlust ning järgides nende teenuste osutamise riiklikke tavasid, et hõlbustada naiste osalemist tööturul ning edendada kõigi laste, eelkõige haavatavas olukorras olevate või ebasoodsatest oludest pärit laste sotsiaalset ja kognitiivset arengut. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva soovituse eesmärk on innustada liikmesriike suurendama osalemist kättesaadavas, taskukohases ja kvaliteetses alushariduses ja lapsehoius, võttes samal ajal arvesse alusharidus- ja lapsehoiuteenuste nõudlust ning järgides nende teenuste osutamise riiklikke tavasid, et hõlbustada naiste osalemist tööturul ning edendada kõigi laste, eelkõige haavatavas olukorras olevate või ebasoodsatest oludest pärit laste sotsiaalset ja kognitiivset arengut.

| (3) | Laste, eriti väga väikeste laste eest hoolitsemise kohustus takistab märkimisväärselt naiste osalemist tööturul. 2021. aastal korraldatud tööjõu-uuringus märkis 27,9 % mittetöötavatest naistest, et laste või hooldust vajavate täiskasvanute eest hoolitsemine on peamine põhjus, miks tööd ei otsita, võrreldes vaid 8,0 %-ga meestest. 2019. aastal enne pandeemiat olid need arvud vastavalt 32,6 % ja 7,6 % (2). Samal ajal oli alla kuueaastaste lastega meeste tööhõive määr 90,1 %, naiste oma aga 67,2 %. Tasustamata hoolduskohustused takistavad Euroopas tööturul osalemast umbes 7,7 miljonit naist, võrreldes ainult 450 000 mehega. Naiste ebaproportsionaalne osakaal hooldustöös on ka üks soolise palgalõhe peamisi algpõhjuseid (3). |
| --- | --- |

(3)

Laste, eriti väga väikeste laste eest hoolitsemise kohustus takistab märkimisväärselt naiste osalemist tööturul. 2021. aastal korraldatud tööjõu-uuringus märkis 27,9 % mittetöötavatest naistest, et laste või hooldust vajavate täiskasvanute eest hoolitsemine on peamine põhjus, miks tööd ei otsita, võrreldes vaid 8,0 %-ga meestest. 2019. aastal enne pandeemiat olid need arvud vastavalt 32,6 % ja 7,6 % (2). Samal ajal oli alla kuueaastaste lastega meeste tööhõive määr 90,1 %, naiste oma aga 67,2 %. Tasustamata hoolduskohustused takistavad Euroopas tööturul osalemast umbes 7,7 miljonit naist, võrreldes ainult 450 000 mehega. Naiste ebaproportsionaalne osakaal hooldustöös on ka üks soolise palgalõhe peamisi algpõhjuseid (3).

| (4) | Samuti kohandavad naised suurema tõenäosusega oma töökorraldust vastavalt hoolduskohustustele. Sellel on pikaajaline mõju nende karjäärile ning see suurendab soolist palgalõhet ja pensionilõhet. Töötavad naised kulutavad majapidamistöödele ja otsesele hooldusele iga päev keskmiselt 90 minutit rohkem kui töötavad mehed. Soolise ebavõrdsuse vähendamine tööhõives on majanduslikult selgelt põhjendatud, sest see aitab kaasa majanduskasvule ja avaldab tõenäoliselt positiivset mõju tootlikkusele. Soolise ebavõrdsuse kõrvaldamisel on lisaks tõestatud positiivne mõju vaesuse vähendamisele ja sotsiaalsele kaasatusele ning see on ka üks võimalus tööjõu kahanemise probleemile reageerimiseks. |
| --- | --- |

(4)

Samuti kohandavad naised suurema tõenäosusega oma töökorraldust vastavalt hoolduskohustustele. Sellel on pikaajaline mõju nende karjäärile ning see suurendab soolist palgalõhet ja pensionilõhet. Töötavad naised kulutavad majapidamistöödele ja otsesele hooldusele iga päev keskmiselt 90 minutit rohkem kui töötavad mehed. Soolise ebavõrdsuse vähendamine tööhõives on majanduslikult selgelt põhjendatud, sest see aitab kaasa majanduskasvule ja avaldab tõenäoliselt positiivset mõju tootlikkusele. Soolise ebavõrdsuse kõrvaldamisel on lisaks tõestatud positiivne mõju vaesuse vähendamisele ja sotsiaalsele kaasatusele ning see on ka üks võimalus tööjõu kahanemise probleemile reageerimiseks.

| (5) | Taskukohaste ja kvaliteetsete hooldusteenuste kättesaadavusel on märkimisväärne positiivne mõju hooldajate, eelkõige naiste tööhõiveolukorrale. Sel ajal, kui alushariduse ja lapsehoiu pakkumine kogu liidus suurenes, vähenes sooline tööhõivelõhe 17,7 protsendilt 2002. aastal 10,8 protsendini 2021. aastal. Viimastel aastatel on aga edusammude hoog raugenud. |
| --- | --- |

(5)

Taskukohaste ja kvaliteetsete hooldusteenuste kättesaadavusel on märkimisväärne positiivne mõju hooldajate, eelkõige naiste tööhõiveolukorrale. Sel ajal, kui alushariduse ja lapsehoiu pakkumine kogu liidus suurenes, vähenes sooline tööhõivelõhe 17,7 protsendilt 2002. aastal 10,8 protsendini 2021. aastal. Viimastel aastatel on aga edusammude hoog raugenud.

| (6) | Euroopa sotsiaalõiguste sambas (edaspidi „sotsiaalõiguste sammas“) on rõhutatud soolise võrdõiguslikkuse, töö- ja eraelu tasakaalu ning alushariduse ja lapsehoiu tähtsust liidu peamiste eesmärkidena. Sotsiaalõiguste samba kohaselt tuleb tagada ja edendada naiste ja meeste võrdset kohtlemist ja võrdseid võimalusi kõigis valdkondades, sealhulgas seoses tööturul osalemise, töötingimuste ja karjäärivõimalustega. Selles on tunnustatud ka laste õigust kvaliteetsele ja taskukohasele alusharidusele ja lapsehoiule, nende õigust kaitsele vaesuse eest ning ebasoodsatest oludest pärit laste õigust erimeetmetele, et suurendada võrdseid võimalusi. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa sotsiaalõiguste sambas (edaspidi „sotsiaalõiguste sammas“) on rõhutatud soolise võrdõiguslikkuse, töö- ja eraelu tasakaalu ning alushariduse ja lapsehoiu tähtsust liidu peamiste eesmärkidena. Sotsiaalõiguste samba kohaselt tuleb tagada ja edendada naiste ja meeste võrdset kohtlemist ja võrdseid võimalusi kõigis valdkondades, sealhulgas seoses tööturul osalemise, töötingimuste ja karjäärivõimalustega. Selles on tunnustatud ka laste õigust kvaliteetsele ja taskukohasele alusharidusele ja lapsehoiule, nende õigust kaitsele vaesuse eest ning ebasoodsatest oludest pärit laste õigust erimeetmetele, et suurendada võrdseid võimalusi.

| (7) | Sotsiaalõiguste samba tegevuskava kohaselt peaks vähemalt 78 % 20–64aastastest olema 2030. aastaks tööga hõivatud. Selle saavutamiseks on tegevuskavas seatud eesmärk vähendada 2019. aastaga võrreldes soolist tööhõivelõhet vähemalt poole võrra, sealhulgas suurendades ametliku alushariduse ja lapsehoiu pakkumist. Tegevuskavas sedastatakse, et ametliku alushariduse ja lapsehoiu pakkumise suurendamine toetaks naiste laiemat osalemist tööturul ning töö-, pere- ja eraelu paremat ühitamist. |
| --- | --- |

(7)

Sotsiaalõiguste samba tegevuskava kohaselt peaks vähemalt 78 % 20–64aastastest olema 2030. aastaks tööga hõivatud. Selle saavutamiseks on tegevuskavas seatud eesmärk vähendada 2019. aastaga võrreldes soolist tööhõivelõhet vähemalt poole võrra, sealhulgas suurendades ametliku alushariduse ja lapsehoiu pakkumist. Tegevuskavas sedastatakse, et ametliku alushariduse ja lapsehoiu pakkumise suurendamine toetaks naiste laiemat osalemist tööturul ning töö-, pere- ja eraelu paremat ühitamist.

| (8) | Liikmesriigid toetavad lapsevanemaid väga erineval moel. Mõnes liikmesriigis pööratakse rohkem tähelepanu piisavalt tasustatud või hüvitatud vanemapuhkuse kavade pakkumisele vähemalt lapse esimeseks 12 elukuuks, mille tulemusel vanemapuhkust kasutatakse väga suurel määral. Teised liikmesriigid keskenduvad pigem alusharidus- ja lapsehoiuteenuste pakkumisele lastele alates väga varasest east. Viimati nimetatud liikmesriikides osalevad lapsed tavaliselt alushariduses ja lapsehoius juba esimesel eluaastal ning tasustatud või hüvitatud vanemapuhkus ei ületa liidu õigusega nõutavat miinimumi. Käesolevas soovituses kindlaks määratud uue, alla kolmeaastastele lastele suunatud eesmärgiga püütakse leida nende erinevate lähenemisviiside vahel tasakaal. Neid kaalutlusi silmas pidades peaksid kõik liikmesriigid püüdma saavutada üldise eesmärgi, et alla kolmeaastaste laste osalemismäär oleks 45 %. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriigid toetavad lapsevanemaid väga erineval moel. Mõnes liikmesriigis pööratakse rohkem tähelepanu piisavalt tasustatud või hüvitatud vanemapuhkuse kavade pakkumisele vähemalt lapse esimeseks 12 elukuuks, mille tulemusel vanemapuhkust kasutatakse väga suurel määral. Teised liikmesriigid keskenduvad pigem alusharidus- ja lapsehoiuteenuste pakkumisele lastele alates väga varasest east. Viimati nimetatud liikmesriikides osalevad lapsed tavaliselt alushariduses ja lapsehoius juba esimesel eluaastal ning tasustatud või hüvitatud vanemapuhkus ei ületa liidu õigusega nõutavat miinimumi. Käesolevas soovituses kindlaks määratud uue, alla kolmeaastastele lastele suunatud eesmärgiga püütakse leida nende erinevate lähenemisviiside vahel tasakaal. Neid kaalutlusi silmas pidades peaksid kõik liikmesriigid püüdma saavutada üldise eesmärgi, et alla kolmeaastaste laste osalemismäär oleks 45 %.

| (9) | Liikmesriikidelt, kes ei ole varasema 33 % eesmärgini jõudnud, ei eeldata aga ilmtingimata 2030. aastaks varasema või uue eesmärgi saavutamist. Selle asemel soovitatakse neil suurendada kõnealust osalemismäära vähemalt kindla protsendi võrra, mis kajastab asjaomase liikmesriigi lähteolukorda ja sealset lapsehoolduspuhkuse kasutamise tava. See peaks andma neile liikmesriikidele realistliku võimaluse 45 % eesmärgile lähemale jõuda. Liikmesriigid, kes on eesmärgi saavutamisest kaugemal, peaksid tegema järelejõudmiseks suuremaid jõupingutusi. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriikidelt, kes ei ole varasema 33 % eesmärgini jõudnud, ei eeldata aga ilmtingimata 2030. aastaks varasema või uue eesmärgi saavutamist. Selle asemel soovitatakse neil suurendada kõnealust osalemismäära vähemalt kindla protsendi võrra, mis kajastab asjaomase liikmesriigi lähteolukorda ja sealset lapsehoolduspuhkuse kasutamise tava. See peaks andma neile liikmesriikidele realistliku võimaluse 45 % eesmärgile lähemale jõuda. Liikmesriigid, kes on eesmärgi saavutamisest kaugemal, peaksid tegema järelejõudmiseks suuremaid jõupingutusi.

| (10) | Võttes arvesse alushariduses ja lapsehoius osalemise määra märkimisväärset kõikumist aastate lõikes ning asjaolu, et 2021. aasta andmed kajastavad mõnes liikmesriigis endiselt COVID-19 pandeemia mõju, valiti võrdlusaluseks, mille põhjal kindlaks määrata minimaalne alushariduses ja lapsehoius osalemise suurenemine liikmesriikides, kes ei ole varasemat eesmärki veel saavutanud, alushariduses ja lapsehoius osalemise keskmine määr käesoleva soovituse vastuvõtmisele eelnenud viie aasta jooksul (vastavalt sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva ELi statistika andmetele). |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse alushariduses ja lapsehoius osalemise määra märkimisväärset kõikumist aastate lõikes ning asjaolu, et 2021. aasta andmed kajastavad mõnes liikmesriigis endiselt COVID-19 pandeemia mõju, valiti võrdlusaluseks, mille põhjal kindlaks määrata minimaalne alushariduses ja lapsehoius osalemise suurenemine liikmesriikides, kes ei ole varasemat eesmärki veel saavutanud, alushariduses ja lapsehoius osalemise keskmine määr käesoleva soovituse vastuvõtmisele eelnenud viie aasta jooksul (vastavalt sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva ELi statistika andmetele).

| (11) | Liidu tasandil on mõningaid Barcelona eesmärkide seisukohast olulisi küsimusi käsitletud mitmes soolise võrdõiguslikkuse ja töötingimuste valdkonna soovituses ja direktiivis. Näiteks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/1158 (4) loodud raamistik vanemapuhkuse, paindliku töökorralduse ning hooldaja puhkuse sooliselt tasakaalustatud kasutamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Liidu tasandil on mõningaid Barcelona eesmärkide seisukohast olulisi küsimusi käsitletud mitmes soolise võrdõiguslikkuse ja töötingimuste valdkonna soovituses ja direktiivis. Näiteks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/1158 (4) loodud raamistik vanemapuhkuse, paindliku töökorralduse ning hooldaja puhkuse sooliselt tasakaalustatud kasutamiseks.

| (12) | Alushariduse ja lapsehoiu tähtsust laste jaoks rõhutatakse mitmes liidu algatuses. Käesolev soovitus põhineb kõnealustel poliitikaalgatustel, nimelt nõukogu resolutsioon, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), (5) mis hõlmab liidu tasandi eesmärki, mille kohaselt alushariduses ja lapsehoius peaks osalema vähemalt 96 % lastest vanuses kolmest aastast kuni kohustusliku alghariduse alustamise eani; nõukogu 22. mai 2019. aasta soovitus kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta, (6) mis aitab liikmesriikidel parandada alusharidus- ja lapsehoiuteenuseid ning selles on rõhutatud, et sellised teenused peavad olema kaasavad, kättesaadavad, taskukohased ja kvaliteetsed; komisjoni teatis „ELi lapse õiguste strateegia“, (7) mis hõlmab komisjoni poolt tehtavaid olulisemaid samme laste õiguste paremaks edendamiseks ja kaitsmiseks ning selles tunnistatakse alushariduse ja lapsehoiu kasulikku mõju laste kognitiivsele ja sotsiaalsele arengule, ning nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitus, millega luuakse Euroopa lastegarantii, (8) seatakse eesmärk tagada, et vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatel lastel oleks tasuta ja hea juurdepääs põhiteenustele, sealhulgas alusharidusele ja lapsehoiule kõigis piirkondades, sealhulgas äärepoolsetes ja maapiirkondades. |
| --- | --- |

(12)

Alushariduse ja lapsehoiu tähtsust laste jaoks rõhutatakse mitmes liidu algatuses. Käesolev soovitus põhineb kõnealustel poliitikaalgatustel, nimelt nõukogu resolutsioon, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), (5) mis hõlmab liidu tasandi eesmärki, mille kohaselt alushariduses ja lapsehoius peaks osalema vähemalt 96 % lastest vanuses kolmest aastast kuni kohustusliku alghariduse alustamise eani; nõukogu 22. mai 2019. aasta soovitus kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta, (6) mis aitab liikmesriikidel parandada alusharidus- ja lapsehoiuteenuseid ning selles on rõhutatud, et sellised teenused peavad olema kaasavad, kättesaadavad, taskukohased ja kvaliteetsed; komisjoni teatis „ELi lapse õiguste strateegia“, (7) mis hõlmab komisjoni poolt tehtavaid olulisemaid samme laste õiguste paremaks edendamiseks ja kaitsmiseks ning selles tunnistatakse alushariduse ja lapsehoiu kasulikku mõju laste kognitiivsele ja sotsiaalsele arengule, ning nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitus, millega luuakse Euroopa lastegarantii, (8) seatakse eesmärk tagada, et vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatel lastel oleks tasuta ja hea juurdepääs põhiteenustele, sealhulgas alusharidusele ja lapsehoiule kõigis piirkondades, sealhulgas äärepoolsetes ja maapiirkondades.

| (13) | Alusharidus- ja lapsehoiuteenustesse investeerimisel peaksid liikmesriigid võtma peale kohtade kättesaadavuse arvesse ka muid asjaolusid, nagu osalemise kestus, vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate laste osakaal alushariduses ja lapsehoius ning pakutavate teenuste kättesaadavus, taskukohasus ja kvaliteet. Seetõttu määratakse käesolevas soovituses kindlaks meetmed nende küsimustega tegelemiseks. |
| --- | --- |

(13)

Alusharidus- ja lapsehoiuteenustesse investeerimisel peaksid liikmesriigid võtma peale kohtade kättesaadavuse arvesse ka muid asjaolusid, nagu osalemise kestus, vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate laste osakaal alushariduses ja lapsehoius ning pakutavate teenuste kättesaadavus, taskukohasus ja kvaliteet. Seetõttu määratakse käesolevas soovituses kindlaks meetmed nende küsimustega tegelemiseks.

| (14) | Selleks et hõlbustada peamiste hooldajate – kelleks on ülekaalukalt naised – osalemist tööturul, peaks alushariduse ja lapsehoiu tundide arv olema piisav, et võimaldada lapsevanematel tasustatava tööga sisuliselt tegeleda. Laste osalemist tuleks ergutada, võttes arvesse lapse parimaid huve ning võimaldades samal ajal vanemate võrdset valikut seoses töö- ja eraelu tasakaalu ning alusharidus- ja lapsehoiuteenuste kasutamisega. Kui laps ei osale veel alushariduses ja lapsehoius täisajaga, peaksid mõlemad vanemad kasutama direktiivis (EL) 2019/1158 ette nähtud õigust vanemapuhkusele ja paindlikule töökorraldusele, nagu osalise tööajaga töö, paindlik tööaeg ja kaugtöö, et tagada hoolduskohustuste võrdne jagunemine ning võimaldada lapse kasvades järk-järgult pikendada tema alushariduses ja lapsehoius osalemise aega. Arvestades selle mõõtme tähtsust, on oluline jälgida nii laste alushariduses ja lapsehoius osalemise kestust kui ka alushariduses ja lapsehoius osalemist üldiselt. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et hõlbustada peamiste hooldajate – kelleks on ülekaalukalt naised – osalemist tööturul, peaks alushariduse ja lapsehoiu tundide arv olema piisav, et võimaldada lapsevanematel tasustatava tööga sisuliselt tegeleda. Laste osalemist tuleks ergutada, võttes arvesse lapse parimaid huve ning võimaldades samal ajal vanemate võrdset valikut seoses töö- ja eraelu tasakaalu ning alusharidus- ja lapsehoiuteenuste kasutamisega. Kui laps ei osale veel alushariduses ja lapsehoius täisajaga, peaksid mõlemad vanemad kasutama direktiivis (EL) 2019/1158 ette nähtud õigust vanemapuhkusele ja paindlikule töökorraldusele, nagu osalise tööajaga töö, paindlik tööaeg ja kaugtöö, et tagada hoolduskohustuste võrdne jagunemine ning võimaldada lapse kasvades järk-järgult pikendada tema alushariduses ja lapsehoius osalemise aega. Arvestades selle mõõtme tähtsust, on oluline jälgida nii laste alushariduses ja lapsehoius osalemise kestust kui ka alushariduses ja lapsehoius osalemist üldiselt.

| (15) | Peale selle on väheste kutseoskustega naistel, sisserännanud naistel ja väikese sissetulekuga leibkondadest pärit naistel, kes kasvatavad lapsi, ning üksikvanematest naistel raskem koolitustel osaleda ja tööd leida ning nad on vähem motiveeritud tööle asuma või tööle naasma, kuna nende laste osalemist alushariduses ja lapsehoius takistavad rahalised ja mitterahalised piirangud. Haavatavas olukorras olevate või ebasoodsatest oludest pärit laste suurema osalemise soodustamine kaasavas alushariduses ja lapsehoius mõjutaks positiivselt nende emade tööle naasmise võimalusi. Ühtlasi aitaks see naistel töö-, pere- ja eraelu paremini ühitada. |
| --- | --- |

(15)

Peale selle on väheste kutseoskustega naistel, sisserännanud naistel ja väikese sissetulekuga leibkondadest pärit naistel, kes kasvatavad lapsi, ning üksikvanematest naistel raskem koolitustel osaleda ja tööd leida ning nad on vähem motiveeritud tööle asuma või tööle naasma, kuna nende laste osalemist alushariduses ja lapsehoius takistavad rahalised ja mitterahalised piirangud. Haavatavas olukorras olevate või ebasoodsatest oludest pärit laste suurema osalemise soodustamine kaasavas alushariduses ja lapsehoius mõjutaks positiivselt nende emade tööle naasmise võimalusi. Ühtlasi aitaks see naistel töö-, pere- ja eraelu paremini ühitada.

| (16) | Puuetega lapsevanemad ja puuetega laste vanemad seisavad silmitsi eriliste takistuste ja probleemidega seoses tööturule juurdepääsuga. Puuetega laste tavapärases alushariduses ja lapsehoius osalemise hõlbustamine, kui see on asjakohane, võttes arvesse puude liiki ja raskusastet, eksperdi hinnangut ja lapse parimaid huve, võib aidata nende vanematel töö-, pere- ja eraelu paremini ühitada. |
| --- | --- |

(16)

Puuetega lapsevanemad ja puuetega laste vanemad seisavad silmitsi eriliste takistuste ja probleemidega seoses tööturule juurdepääsuga. Puuetega laste tavapärases alushariduses ja lapsehoius osalemise hõlbustamine, kui see on asjakohane, võttes arvesse puude liiki ja raskusastet, eksperdi hinnangut ja lapse parimaid huve, võib aidata nende vanematel töö-, pere- ja eraelu paremini ühitada.

| (17) | Alushariduses või lapsehoius osalemine on lapsele mitmes mõttes kasulik. Tõendid näitavad, et kvaliteetsel alusharidusel ja lapsehoiul on oluline roll lapse kognitiivse, sotsiaalse ja haridusliku arengu toetamisel juba varases eas. Lähtudes nõukogu soovitusest kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta, võib alushariduses või lapsehoius osalemine olla tulemuslik vahend võrdsete haridusvõimaluste saavutamiseks selliste ebasoodsas olukorras olevate laste jaoks, nagu puuete või hariduslike erivajadustega lapsed, vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevates leibkondades, sealhulgas üksikvanemaga leibkondades elavad lapsed, rändetaustaga lapsed, pagulaslapsed, roma päritolu või muudest vähemusrühmadest pärit lapsed, ebapiisava hooldustaristuga äärepoolsemates ja maapiirkondades elavad lapsed ning asendushooldusel olevad lapsed. |
| --- | --- |

(17)

Alushariduses või lapsehoius osalemine on lapsele mitmes mõttes kasulik. Tõendid näitavad, et kvaliteetsel alusharidusel ja lapsehoiul on oluline roll lapse kognitiivse, sotsiaalse ja haridusliku arengu toetamisel juba varases eas. Lähtudes nõukogu soovitusest kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta, võib alushariduses või lapsehoius osalemine olla tulemuslik vahend võrdsete haridusvõimaluste saavutamiseks selliste ebasoodsas olukorras olevate laste jaoks, nagu puuete või hariduslike erivajadustega lapsed, vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevates leibkondades, sealhulgas üksikvanemaga leibkondades elavad lapsed, rändetaustaga lapsed, pagulaslapsed, roma päritolu või muudest vähemusrühmadest pärit lapsed, ebapiisava hooldustaristuga äärepoolsemates ja maapiirkondades elavad lapsed ning asendushooldusel olevad lapsed.

| (18) | Nõukogu soovituses, millega luuakse Euroopa lastegarantii, ning nõukogu soovituses romade võrdõiguslikkuse, kaasamise ja osalemise kohta (9) on rõhutatud, et võrdne juurdepääs kvaliteetsele ja kaasavale alusharidusele ja lapsehoiule on keskse tähtsusega, et peatada sotsiaalse tõrjutuse edasikandumine ja tagada ebasoodsas olukorras olevatele lastele võrdsed võimalused. Euroopa lastegarantiid käsitlevas soovituses soovitatakse liikmesriikidel esitada üheksa kuu jooksul alates soovituse vastuvõtmisest riiklikud kavad, mille alusel soovitust rakendatakse. Ebasoodsas olukorras olevate laste osalemise määr on aga jätkuvalt märkimisväärselt madalam, eriti kõige nooremate laste hulgas, mis võib hiljem kaasa tuua kehvemad haridustulemused ja kõrge koolist väljalangemise määra, eelkõige roma või rändetaustaga laste ning vanemliku hoolitsuseta laste puhul. Seetõttu on tähtis kaotada lõhe selle vahel, mil määral osalevad alushariduses ja lapsehoius kõnealused lapsed ning lapsed üldiselt. Tähelepanu tuleb pöörata ka kõrgeima ja madalaima sissetulekukvintiili vahelise osalemislõhe vähendamisele. Alushariduses ja lapsehoius osalemine on oluline ka Ukraina sõja eest põgenevatele lastele ja muudele lastele, kes soovivad või saavad liidus kaitset. Kõigile neile potentsiaalselt haavatavatele lastele tuleks tagada võrdne juurdepääs tavapärastele kaasavatele ja segregeerimata alusharidus- ja lapsehoiuteenustele. |
| --- | --- |

(18)

Nõukogu soovituses, millega luuakse Euroopa lastegarantii, ning nõukogu soovituses romade võrdõiguslikkuse, kaasamise ja osalemise kohta (9) on rõhutatud, et võrdne juurdepääs kvaliteetsele ja kaasavale alusharidusele ja lapsehoiule on keskse tähtsusega, et peatada sotsiaalse tõrjutuse edasikandumine ja tagada ebasoodsas olukorras olevatele lastele võrdsed võimalused. Euroopa lastegarantiid käsitlevas soovituses soovitatakse liikmesriikidel esitada üheksa kuu jooksul alates soovituse vastuvõtmisest riiklikud kavad, mille alusel soovitust rakendatakse. Ebasoodsas olukorras olevate laste osalemise määr on aga jätkuvalt märkimisväärselt madalam, eriti kõige nooremate laste hulgas, mis võib hiljem kaasa tuua kehvemad haridustulemused ja kõrge koolist väljalangemise määra, eelkõige roma või rändetaustaga laste ning vanemliku hoolitsuseta laste puhul. Seetõttu on tähtis kaotada lõhe selle vahel, mil määral osalevad alushariduses ja lapsehoius kõnealused lapsed ning lapsed üldiselt. Tähelepanu tuleb pöörata ka kõrgeima ja madalaima sissetulekukvintiili vahelise osalemislõhe vähendamisele. Alushariduses ja lapsehoius osalemine on oluline ka Ukraina sõja eest põgenevatele lastele ja muudele lastele, kes soovivad või saavad liidus kaitset. Kõigile neile potentsiaalselt haavatavatele lastele tuleks tagada võrdne juurdepääs tavapärastele kaasavatele ja segregeerimata alusharidus- ja lapsehoiuteenustele.

| (19) | Ka puuetega lastel on õigus osaleda tavapärases alushariduses ja lapsehoius teistega võrdsetel alustel. Pooli puuetega lastest hooldavad ainult nende vanemad. Seetõttu on oluline tagada, et alusharidus ja lapsehoid oleksid kättesaadavad, kaasavad ja kombineeritud sihipäraste meetmetega, mis aitavad rahuldada individuaalseid vajadusi, sealhulgas selliste meetmete abil, mis võimaldavad kõrvaldada takistusi ja segregeerimist, varustada töötajad vajalike oskustega või palgata spetsiaalseid töötajaid, et rahuldada individuaalseid vajadusi ja vajaduse korral koostada personaliseeritud õppekavasid. |
| --- | --- |

(19)

Ka puuetega lastel on õigus osaleda tavapärases alushariduses ja lapsehoius teistega võrdsetel alustel. Pooli puuetega lastest hooldavad ainult nende vanemad. Seetõttu on oluline tagada, et alusharidus ja lapsehoid oleksid kättesaadavad, kaasavad ja kombineeritud sihipäraste meetmetega, mis aitavad rahuldada individuaalseid vajadusi, sealhulgas selliste meetmete abil, mis võimaldavad kõrvaldada takistusi ja segregeerimist, varustada töötajad vajalike oskustega või palgata spetsiaalseid töötajaid, et rahuldada individuaalseid vajadusi ja vajaduse korral koostada personaliseeritud õppekavasid.

| (20) | Erilist tähelepanu tuleb pöörata osalemislõhe kaotamisele, kui vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevad lapsed ning puuete või hariduslike erivajadustega lapsed osalevad alushariduse ja lapsehoiu süsteemides, kus vastutus alushariduse ja lapsehoiu eri osade eest on jaotatud riiklike sotsiaal-, tervishoiu- ja haridusasutuste vahel. |
| --- | --- |

(20)

Erilist tähelepanu tuleb pöörata osalemislõhe kaotamisele, kui vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevad lapsed ning puuete või hariduslike erivajadustega lapsed osalevad alushariduse ja lapsehoiu süsteemides, kus vastutus alushariduse ja lapsehoiu eri osade eest on jaotatud riiklike sotsiaal-, tervishoiu- ja haridusasutuste vahel.

| (21) | Alushariduse ja lapsehoiu hea kvaliteet on oluline tagamaks, et selles osalemine on lapsele kasulik. Kuigi alushariduse ja lapsehoiu kvaliteeti ei saa üheselt määratleda ega mõõta, seisneb selle põhiolemus olenemata kehtivast alushariduse ja lapsehoiu süsteemist täiskasvanute ja laste vahelise suhtluse kvaliteedis. Liikmesriigid peaksid tagama kvaliteetse alushariduse ja lapsehoiu, võttes arvesse kvaliteetseid alusharidus- ja lapsehoiusüsteeme käsitlevas soovituses kindlaks määratud mõõtmeid, sealhulgas juurdepääsu alusharidus- ja lapsehoiuteenustele, töötajate kvalifikatsiooni ja töötingimusi, õppekava, seiret ja hindamist ning alusharidus- ja lapsehoiuteenuste juhtimist ja rahastamist. Eriti olulised on sellised aspektid nagu laste arv töötaja kohta, töötajate kvalifikatsioon ja pidev kutsealane koolitus. |
| --- | --- |

(21)

Alushariduse ja lapsehoiu hea kvaliteet on oluline tagamaks, et selles osalemine on lapsele kasulik. Kuigi alushariduse ja lapsehoiu kvaliteeti ei saa üheselt määratleda ega mõõta, seisneb selle põhiolemus olenemata kehtivast alushariduse ja lapsehoiu süsteemist täiskasvanute ja laste vahelise suhtluse kvaliteedis. Liikmesriigid peaksid tagama kvaliteetse alushariduse ja lapsehoiu, võttes arvesse kvaliteetseid alusharidus- ja lapsehoiusüsteeme käsitlevas soovituses kindlaks määratud mõõtmeid, sealhulgas juurdepääsu alusharidus- ja lapsehoiuteenustele, töötajate kvalifikatsiooni ja töötingimusi, õppekava, seiret ja hindamist ning alusharidus- ja lapsehoiuteenuste juhtimist ja rahastamist. Eriti olulised on sellised aspektid nagu laste arv töötaja kohta, töötajate kvalifikatsioon ja pidev kutsealane koolitus.

| (22) | Alushariduse ja lapsehoiu kvaliteet on oluline tegur ka lapsevanemate ning haridus- ja hooldusasutuste vahelise usalduse loomisel ning seega oluline tegur, mis aitab suurendada alushariduses ja lapsehoius osalemist. |
| --- | --- |

(22)

Alushariduse ja lapsehoiu kvaliteet on oluline tegur ka lapsevanemate ning haridus- ja hooldusasutuste vahelise usalduse loomisel ning seega oluline tegur, mis aitab suurendada alushariduses ja lapsehoius osalemist.

| (23) | Veel üks oluline mõõde alushariduse ja lapsehoiu pakkumisel on kättesaadavus. See tähendab sobivat taristut, piisavat vastuvõtusuutlikkust ja asjakohaseid lahtiolekuaegu, samuti vanemate erivajadustega arvestamist ning abi keerukate haldusmenetlustega toimetulemisel. Haldusmenetlustega toimetulekut tuleks toetada eri viisidel, muu hulgas pakkudes keelelist ja digitaalset tuge eelkõige haavatavas olukorras või ebasoodsatest oludest pärit rühmadele, kes näiteks ei oska digivahendeid kasutada või kellel puudub neile juurdepääs. Kättesaadavus tähendab ka puuetega inimeste, sealhulgas laste, vanemate ja spetsialistide ligipääsu vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/882 (10) sätestatud ligipääsetavusnõuetele. |
| --- | --- |

(23)

Veel üks oluline mõõde alushariduse ja lapsehoiu pakkumisel on kättesaadavus. See tähendab sobivat taristut, piisavat vastuvõtusuutlikkust ja asjakohaseid lahtiolekuaegu, samuti vanemate erivajadustega arvestamist ning abi keerukate haldusmenetlustega toimetulemisel. Haldusmenetlustega toimetulekut tuleks toetada eri viisidel, muu hulgas pakkudes keelelist ja digitaalset tuge eelkõige haavatavas olukorras või ebasoodsatest oludest pärit rühmadele, kes näiteks ei oska digivahendeid kasutada või kellel puudub neile juurdepääs. Kättesaadavus tähendab ka puuetega inimeste, sealhulgas laste, vanemate ja spetsialistide ligipääsu vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/882 (10) sätestatud ligipääsetavusnõuetele.

| (24) | Seejuures hõlmab ligipääsetavus menetluste lihtsustamist ning töötajate ja spetsialistide kutseoskuste parandamist, et nad saaksid puuete või hariduslike erivajadustega lapsi ja muid haavatavaid rühmi tavalistes segregatsioonita asutustes piisavalt toetada. Liikmesriigid peaksid tagama, et alusharidus- ja lapsehoiuteenuste kasutamist takistavad tõkked kõrvaldatakse ja nende tekkimist välditakse, sealhulgas puuetega inimeste puhul, ning et alusharidus- ja lapsehoiuteenused oleksid tõeliselt kaasavad. |
| --- | --- |

(24)

Seejuures hõlmab ligipääsetavus menetluste lihtsustamist ning töötajate ja spetsialistide kutseoskuste parandamist, et nad saaksid puuete või hariduslike erivajadustega lapsi ja muid haavatavaid rühmi tavalistes segregatsioonita asutustes piisavalt toetada. Liikmesriigid peaksid tagama, et alusharidus- ja lapsehoiuteenuste kasutamist takistavad tõkked kõrvaldatakse ja nende tekkimist välditakse, sealhulgas puuetega inimeste puhul, ning et alusharidus- ja lapsehoiuteenused oleksid tõeliselt kaasavad.

| (25) | Ligipääsetavuse tagamisel tuleks arvesse võtta piirkondlikke erinevusi. Osalemist, eelkõige puuete või hariduslike erivajadustega laste osalemist võib takistada pikkadest vahemaadest tulenev pikk pendelrändeaeg, transpordiühenduste puudumine või vähesus või liiklusummikud. Piisavate kohalike alusharidus- ja lapsehoiuteenuste puudumise tõttu on eriti ebasoodsas olukorras ääremaad ja maapiirkonnad. Selline territoriaalne tasakaalustamatus võib suurendada taskukohasusega seotud probleeme. Seepärast on oluline võtta liikuvuskavades arvesse alusharidus- ja lapsehoiuteenuste kasutajate erinevaid taustu ning lisada hindamise ja seire eesmärgil kogutavate andmete hulka territoriaalne katvus. |
| --- | --- |

(25)

Ligipääsetavuse tagamisel tuleks arvesse võtta piirkondlikke erinevusi. Osalemist, eelkõige puuete või hariduslike erivajadustega laste osalemist võib takistada pikkadest vahemaadest tulenev pikk pendelrändeaeg, transpordiühenduste puudumine või vähesus või liiklusummikud. Piisavate kohalike alusharidus- ja lapsehoiuteenuste puudumise tõttu on eriti ebasoodsas olukorras ääremaad ja maapiirkonnad. Selline territoriaalne tasakaalustamatus võib suurendada taskukohasusega seotud probleeme. Seepärast on oluline võtta liikuvuskavades arvesse alusharidus- ja lapsehoiuteenuste kasutajate erinevaid taustu ning lisada hindamise ja seire eesmärgil kogutavate andmete hulka territoriaalne katvus.

| (26) | Paljudes liikmesriikides on alushariduse ja lapsehoiu suur maksumus endiselt suureks takistuseks nendes osalemisele. Eurostati andmed näitavad, et kuluteguril on paljudes riikides oluline roll vanemate otsuses mitte kasutada ametlikke lapsehoiuteenuseid, eelkõige vaesusohus olevate leibkondade puhul. 2016. aasta sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva liidu statistika kohaselt ei kasuta 13 % vanematest lapsehoiuteenuseid nende maksumuse tõttu ning 11 %-l on mõõdukaid või suuri raskusi nende võimaldamisel. Vaesusohus olevate leibkondade puhul on need protsendimäärad enam kui kaks korda suuremad ehk vastavalt 28 % ja 27 %. Teadusuuringud näitavad, et kvaliteetne alusharidus ja lapsehoid annavad märkimisväärse majandusliku, sotsiaalse, haridusliku ja arengualase eelise. Taskukohase alushariduse ja lapsehoiu tagamine aitab rahuldada naiste täiendus- ja ümberõppevajadusi ning hõlbustab nende tööturul osalemist, sellel on aga omakorda positiivne pikaajaline mõju lapse haridusele juba varasest east, sillutades teed elukestvale positiivsele suhtumisele õppimisse, mis on kasulik mitte ainult asjaomastele lastele, vaid kogu ühiskonnale. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et alushariduse ja lapsehoiu kulud oleksid proportsionaalsed leibkonna sissetulekuga ega takistaks alushariduse ja lapsehoiu teenuste kasutamist. Peale selle peaksid liikmesriigid võtma arvesse ka muid alushariduse ja lapsehoiu teenuste kasutamisega seotud kulusid, nagu transport, rõivad ja vahendid, mida hooldusolukorras vajatakse. |
| --- | --- |

(26)

Paljudes liikmesriikides on alushariduse ja lapsehoiu suur maksumus endiselt suureks takistuseks nendes osalemisele. Eurostati andmed näitavad, et kuluteguril on paljudes riikides oluline roll vanemate otsuses mitte kasutada ametlikke lapsehoiuteenuseid, eelkõige vaesusohus olevate leibkondade puhul. 2016. aasta sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva liidu statistika kohaselt ei kasuta 13 % vanematest lapsehoiuteenuseid nende maksumuse tõttu ning 11 %-l on mõõdukaid või suuri raskusi nende võimaldamisel. Vaesusohus olevate leibkondade puhul on need protsendimäärad enam kui kaks korda suuremad ehk vastavalt 28 % ja 27 %. Teadusuuringud näitavad, et kvaliteetne alusharidus ja lapsehoid annavad märkimisväärse majandusliku, sotsiaalse, haridusliku ja arengualase eelise. Taskukohase alushariduse ja lapsehoiu tagamine aitab rahuldada naiste täiendus- ja ümberõppevajadusi ning hõlbustab nende tööturul osalemist, sellel on aga omakorda positiivne pikaajaline mõju lapse haridusele juba varasest east, sillutades teed elukestvale positiivsele suhtumisele õppimisse, mis on kasulik mitte ainult asjaomastele lastele, vaid kogu ühiskonnale. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et alushariduse ja lapsehoiu kulud oleksid proportsionaalsed leibkonna sissetulekuga ega takistaks alushariduse ja lapsehoiu teenuste kasutamist. Peale selle peaksid liikmesriigid võtma arvesse ka muid alushariduse ja lapsehoiu teenuste kasutamisega seotud kulusid, nagu transport, rõivad ja vahendid, mida hooldusolukorras vajatakse.

| (27) | Üks viis tagada kättesaadav ja taskukohane kvaliteetne alusharidus ja lapsehoid on kehtestada sellele seaduslik õigus, mis tähendab, et ametiasutused tagavad koha kõigile lastele, kelle vanemad seda taotlevad, olenemata nende tööhõivest, sotsiaal-majanduslikust olukorrast või perekonnaseisust. Enamikus liikmesriikides on selline õigus juba olemas, kuid selle ealine alampiir on väga erinev. Ideaaljuhul peaks lapsel olema seaduslik õigus kohale alushariduses või lapsehoius kohe pärast vanemate piisavalt tasustatud või hüvitatud ema-, isa- ja vanemapuhkuse lõppu. |
| --- | --- |

(27)

Üks viis tagada kättesaadav ja taskukohane kvaliteetne alusharidus ja lapsehoid on kehtestada sellele seaduslik õigus, mis tähendab, et ametiasutused tagavad koha kõigile lastele, kelle vanemad seda taotlevad, olenemata nende tööhõivest, sotsiaal-majanduslikust olukorrast või perekonnaseisust. Enamikus liikmesriikides on selline õigus juba olemas, kuid selle ealine alampiir on väga erinev. Ideaaljuhul peaks lapsel olema seaduslik õigus kohale alushariduses või lapsehoius kohe pärast vanemate piisavalt tasustatud või hüvitatud ema-, isa- ja vanemapuhkuse lõppu.

| (28) | Kvaliteetse, kättesaadava ja taskukohase alushariduse ja lapsehoiu kättesaadavuse suurendamine perede jaoks ning töötingimuste ja palkade parandamine selles sektoris on eelduste kohaselt ka majanduslikult kasulik. Samal ajal saab alusharidusse ja lapsehoidu tehtavate investeeringute fiskaalset jätkusuutlikkust optimeerida, hinnates nende mõju riigi rahandusele ning korrapäraselt jälgides ja pidevalt parandades kulutasuvust, tuginedes parimatele tavadele, sealhulgas riigi rahanduse üldise jätkusuutlikkusega kooskõlas olevale rahastamismehhanismide tõhusale ülesehitusele. |
| --- | --- |

(28)

Kvaliteetse, kättesaadava ja taskukohase alushariduse ja lapsehoiu kättesaadavuse suurendamine perede jaoks ning töötingimuste ja palkade parandamine selles sektoris on eelduste kohaselt ka majanduslikult kasulik. Samal ajal saab alusharidusse ja lapsehoidu tehtavate investeeringute fiskaalset jätkusuutlikkust optimeerida, hinnates nende mõju riigi rahandusele ning korrapäraselt jälgides ja pidevalt parandades kulutasuvust, tuginedes parimatele tavadele, sealhulgas riigi rahanduse üldise jätkusuutlikkusega kooskõlas olevale rahastamismehhanismide tõhusale ülesehitusele.

| (29) | Lihtne ja võrdne juurdepääs alushariduse ja lapsehoiu alasele piisavale teabele internetis ja mujal ilma igasuguse diskrimineerimiseta on keskse tähtsusega kõigile vanematele olenemata perekonna koosseisust ja perekonnaseisust, sealhulgas riigisiseses õiguses tunnustatud registreeritud kooseludes. See tähendab teavet sobivate teenuste saamise õiguse ja nende kättesaadavuse, neile juurdepääsu tingimuste ning asjakohasel juhul rahalise toetuse saamise õiguse kohta. |
| --- | --- |

(29)

Lihtne ja võrdne juurdepääs alushariduse ja lapsehoiu alasele piisavale teabele internetis ja mujal ilma igasuguse diskrimineerimiseta on keskse tähtsusega kõigile vanematele olenemata perekonna koosseisust ja perekonnaseisust, sealhulgas riigisiseses õiguses tunnustatud registreeritud kooseludes. See tähendab teavet sobivate teenuste saamise õiguse ja nende kättesaadavuse, neile juurdepääsu tingimuste ning asjakohasel juhul rahalise toetuse saamise õiguse kohta.

| (30) | Vähene teadlikkus lapsevanemate ja laste õigustest seoses alushariduse ja lapsehoiuga ning selle mõjust edasistele õpitulemustele on veel üks takistus kõnealuste teenuste kasutamisel, mis mõjutab naiste osalemist tööturul. Lapsevanematele õige ja põhjaliku teabe andmine peaks aitama teha läbimõeldud ja teadlikke hooldusotsuseid. |
| --- | --- |

(30)

Vähene teadlikkus lapsevanemate ja laste õigustest seoses alushariduse ja lapsehoiuga ning selle mõjust edasistele õpitulemustele on veel üks takistus kõnealuste teenuste kasutamisel, mis mõjutab naiste osalemist tööturul. Lapsevanematele õige ja põhjaliku teabe andmine peaks aitama teha läbimõeldud ja teadlikke hooldusotsuseid.

| (31) | Paljudes riikides valitseb alushariduse ja lapsehoiu sektoris tööjõunappus. Seda saab käsitleda mitmesuguste strateegiatega, nagu töötingimuste, karjäärivõimaluste ja tasustamise parandamine, korrapäraste täiendus- ja ümberõppevõimaluste pakkumine, loovate värbamisstrateegiate väljatöötamine ning erinevate alaesindatud rühmade, näiteks meeste või erineva kultuuritaustaga inimeste, nagu rändajate ja pagulaste kutsumine alushariduse ja lapsehoiu valdkonda tööle. Tööjõunappust võiks aidata vähendada ka lihtne ja kiire kvalifikatsioonide tunnustamise kord. Näiteks komisjoni soovituses (EL) 2022/554 (11) käsitletakse Ukraina sõja eest põgenejate juurdepääsu reguleeritud kutsealadele. |
| --- | --- |

(31)

Paljudes riikides valitseb alushariduse ja lapsehoiu sektoris tööjõunappus. Seda saab käsitleda mitmesuguste strateegiatega, nagu töötingimuste, karjäärivõimaluste ja tasustamise parandamine, korrapäraste täiendus- ja ümberõppevõimaluste pakkumine, loovate värbamisstrateegiate väljatöötamine ning erinevate alaesindatud rühmade, näiteks meeste või erineva kultuuritaustaga inimeste, nagu rändajate ja pagulaste kutsumine alushariduse ja lapsehoiu valdkonda tööle. Tööjõunappust võiks aidata vähendada ka lihtne ja kiire kvalifikatsioonide tunnustamise kord. Näiteks komisjoni soovituses (EL) 2022/554 (11) käsitletakse Ukraina sõja eest põgenejate juurdepääsu reguleeritud kutsealadele.

| (32) | Õiglaste töötingimuste edendamine alushariduse ja lapsehoiu sektoris peaks aitama leida uusi töötajaid ning samal ajal tagada, et seal töötavad inimesed on valmis ja võimelised jääma oma töökohale kuni pensionini. Ühtlasi võib see aidata kaasa soolise segregatsiooni vastu võitlemisele alushariduse ja lapsehoiu sektoris. Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni poliitikasuunistes, mis käsitlevad alushariduse valdkonna töötajatele inimväärsete töötingimuste kujundamist, (12) antakse sellega seoses nõu küsimuses, kuidas võiks rakendada soovitusi, mis käsitlevad kutsealast arengut ja karjäärivõimalusi, asjakohast tasustamist, sealhulgas võrdset töötasu, kestlikku tööhõivet ja kestlikke töötingimusi ning sotsiaaldialoogi edendamist selles sektoris. |
| --- | --- |

(32)

Õiglaste töötingimuste edendamine alushariduse ja lapsehoiu sektoris peaks aitama leida uusi töötajaid ning samal ajal tagada, et seal töötavad inimesed on valmis ja võimelised jääma oma töökohale kuni pensionini. Ühtlasi võib see aidata kaasa soolise segregatsiooni vastu võitlemisele alushariduse ja lapsehoiu sektoris. Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni poliitikasuunistes, mis käsitlevad alushariduse valdkonna töötajatele inimväärsete töötingimuste kujundamist, (12) antakse sellega seoses nõu küsimuses, kuidas võiks rakendada soovitusi, mis käsitlevad kutsealast arengut ja karjäärivõimalusi, asjakohast tasustamist, sealhulgas võrdset töötasu, kestlikku tööhõivet ja kestlikke töötingimusi ning sotsiaaldialoogi edendamist selles sektoris.

| (33) | Laste eest hoolitsemine ei lõpe nende algkooli minekuga. Ka algkooliealiste laste hoidmise vajadus võib piirata emade osalemist tööturul ja nende tööaega, kui riiklike koolisüsteemide kontekstis puuduvad piisavad, kvaliteetsed ja taskukohased lahendused lapsehoiuks pärast tunde ja koolivaheaegadel. Kui vanemate laste hoiu võimalused puuduvad, ei aita nooremate õdede-vendade alushariduse ja lapsehoiu kättesaadavus lapsevanematel sellegipoolest tööturul osaleda, ning see võib neid omakorda mõjutada loobuma ka nooremate laste alusharidusest ja lapsehoiust. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama piisava, kvaliteetse ja taskukohase koolipäevajärgse lapsehoiu. Soovitatakse, et liikmesriikide võetavate meetmete hulgas oleks asjakohasel juhul pakkumine lapsi, sealhulgas ebasoodsatest oludest pärit lapsi valvata ja toetada koduste ülesannete tegemisel. |
| --- | --- |

(33)

Laste eest hoolitsemine ei lõpe nende algkooli minekuga. Ka algkooliealiste laste hoidmise vajadus võib piirata emade osalemist tööturul ja nende tööaega, kui riiklike koolisüsteemide kontekstis puuduvad piisavad, kvaliteetsed ja taskukohased lahendused lapsehoiuks pärast tunde ja koolivaheaegadel. Kui vanemate laste hoiu võimalused puuduvad, ei aita nooremate õdede-vendade alushariduse ja lapsehoiu kättesaadavus lapsevanematel sellegipoolest tööturul osaleda, ning see võib neid omakorda mõjutada loobuma ka nooremate laste alusharidusest ja lapsehoiust. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama piisava, kvaliteetse ja taskukohase koolipäevajärgse lapsehoiu. Soovitatakse, et liikmesriikide võetavate meetmete hulgas oleks asjakohasel juhul pakkumine lapsi, sealhulgas ebasoodsatest oludest pärit lapsi valvata ja toetada koduste ülesannete tegemisel.

| (34) | Töö- ja eraelu tasakaal on paljude lapsevanemate, eelkõige naiste jaoks endiselt suur probleem. Raskused töö- ja hoolduskohustuste tasakaalustamisel on peamine põhjus, miks naisi on tööturul vähem kui mehi. Sageli mõjutavad naiste ja meeste rolle hoolduskohustuste täitmisel soostereotüübid. Hoolduskohustuste ebavõrdne jagunemine naiste ja meeste vahel omakorda taastoodab soostereotüüpe nii meeste kui ka naiste ametite ja rollide osas. |
| --- | --- |

(34)

Töö- ja eraelu tasakaal on paljude lapsevanemate, eelkõige naiste jaoks endiselt suur probleem. Raskused töö- ja hoolduskohustuste tasakaalustamisel on peamine põhjus, miks naisi on tööturul vähem kui mehi. Sageli mõjutavad naiste ja meeste rolle hoolduskohustuste täitmisel soostereotüübid. Hoolduskohustuste ebavõrdne jagunemine naiste ja meeste vahel omakorda taastoodab soostereotüüpe nii meeste kui ka naiste ametite ja rollide osas.

| (35) | Seda püsivat soolist hoolduslõhet tuleks vähendada, eelkõige soodustades seda, et isad kasutavad isapuhkust, vanemapuhkust ja paindlikku tööaega, kui see on asjakohane, kombineerituna tasustatud ja tasustamata tööst tulenevate hoolduskohustuste võrdsema jagamisega vanemate vahel (13). Direktiivi (EL) 2019/1158 rakendamine peaks andma hoolduskohustustega töötajatele rohkem õigusi võtta isa- ja vanemapuhkust ja taotleda paindlikku tööaega. Edasises tegevuses tuleks keskenduda nende uute õiguste alase teadlikkuse suurendamisele ja seirele selle üle, kas töötajad saavad neid õigusi täielikult kasutada, ilma et neid tööl ebasoodsalt koheldaks. |
| --- | --- |

(35)

Seda püsivat soolist hoolduslõhet tuleks vähendada, eelkõige soodustades seda, et isad kasutavad isapuhkust, vanemapuhkust ja paindlikku tööaega, kui see on asjakohane, kombineerituna tasustatud ja tasustamata tööst tulenevate hoolduskohustuste võrdsema jagamisega vanemate vahel (13). Direktiivi (EL) 2019/1158 rakendamine peaks andma hoolduskohustustega töötajatele rohkem õigusi võtta isa- ja vanemapuhkust ja taotleda paindlikku tööaega. Edasises tegevuses tuleks keskenduda nende uute õiguste alase teadlikkuse suurendamisele ja seirele selle üle, kas töötajad saavad neid õigusi täielikult kasutada, ilma et neid tööl ebasoodsalt koheldaks.

| (36) | Lisaks muudele töö-, pere- ja eraelu ühitamise meetmetele tuleks vajaduse korral edendada paindlikke lahendusi alushariduse ja lapsehoiu kasutamisel. Näiteks tuleks hoolduskohustustega töötajatele kasuks juurdepääs täiendavatele lapsehoiuteenustele, nagu varajased ja hilised lahtiolekuajad ning toitlustus. |
| --- | --- |

(36)

Lisaks muudele töö-, pere- ja eraelu ühitamise meetmetele tuleks vajaduse korral edendada paindlikke lahendusi alushariduse ja lapsehoiu kasutamisel. Näiteks tuleks hoolduskohustustega töötajatele kasuks juurdepääs täiendavatele lapsehoiuteenustele, nagu varajased ja hilised lahtiolekuajad ning toitlustus.

| (37) | Hooldusvajaduste ja -piirangute paremaks mõistmiseks peaksid liikmesriigid tagama piisavalt detailsete, usaldusväärsete ja võrreldavate andmete kättesaadavuse. Arvestades, et direktiiv (EL) 2019/1158 ei sisalda andmete kogumist käsitlevaid erisätteid, peaksid need andmed hõlmama isa- ja vanemapuhkuse kasutamist, võttes arvesse töö- ja eraelu tasakaalu näitajate raamistiku metoodilist käsiraamatut, mille on välja töötanud tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee, et toetada direktiivi nõuetekohast seiret ja hindamist. |
| --- | --- |

(37)

Hooldusvajaduste ja -piirangute paremaks mõistmiseks peaksid liikmesriigid tagama piisavalt detailsete, usaldusväärsete ja võrreldavate andmete kättesaadavuse. Arvestades, et direktiiv (EL) 2019/1158 ei sisalda andmete kogumist käsitlevaid erisätteid, peaksid need andmed hõlmama isa- ja vanemapuhkuse kasutamist, võttes arvesse töö- ja eraelu tasakaalu näitajate raamistiku metoodilist käsiraamatut, mille on välja töötanud tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee, et toetada direktiivi nõuetekohast seiret ja hindamist.

| (38) | Käesoleva soovituse rakendamisel tehtud edusamme tuleks korrapäraselt jälgida Euroopa poolaasta, liidu soolise võrdõiguslikkuse aastaaruande ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia seire portaali raames. Selleks peaksid liikmesriigid pakkuma komisjonile eelkõige tuge sellise näitaja võimalikul väljatöötamisel ja -arvutamisel, millega mõõta soolist hoolduslõhet, mis tähendab naiste ja meeste poolt hooldusele kulutatava aja erinevust, soolist palgalõhet ning aja kasutamist tasustatud ja tasustamata tööl, et paremini mõista nende elementide vastastikust sõltuvust ja toetada tõenditel põhineva soolise võrdõiguslikkuse ja sotsiaalpoliitika arengut. Samuti peaksid liikmesriigid jätkama jõupingutusi alushariduse ja lapsehoiu sektori reformide kavandamiseks ja rakendamiseks, kasutades parimal viisil ära komisjoni toetust, sealhulgas vahendeid, nagu tehnilise toe instrument, heade tavade vahetamine ning asjakohaste menetluste ja meetodite kasutamine ning andmete kogumine, sidusrühmade kaasamine ning tulemuslikum ja tõhusam institutsioonidevaheline koordineerimine ning inimressursside planeerimine, eraldamine ja kutsealane arendamine alushariduse ja lapsehoiu sektoris. |
| --- | --- |

(38)

Käesoleva soovituse rakendamisel tehtud edusamme tuleks korrapäraselt jälgida Euroopa poolaasta, liidu soolise võrdõiguslikkuse aastaaruande ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia seire portaali raames. Selleks peaksid liikmesriigid pakkuma komisjonile eelkõige tuge sellise näitaja võimalikul väljatöötamisel ja -arvutamisel, millega mõõta soolist hoolduslõhet, mis tähendab naiste ja meeste poolt hooldusele kulutatava aja erinevust, soolist palgalõhet ning aja kasutamist tasustatud ja tasustamata tööl, et paremini mõista nende elementide vastastikust sõltuvust ja toetada tõenditel põhineva soolise võrdõiguslikkuse ja sotsiaalpoliitika arengut. Samuti peaksid liikmesriigid jätkama jõupingutusi alushariduse ja lapsehoiu sektori reformide kavandamiseks ja rakendamiseks, kasutades parimal viisil ära komisjoni toetust, sealhulgas vahendeid, nagu tehnilise toe instrument, heade tavade vahetamine ning asjakohaste menetluste ja meetodite kasutamine ning andmete kogumine, sidusrühmade kaasamine ning tulemuslikum ja tõhusam institutsioonidevaheline koordineerimine ning inimressursside planeerimine, eraldamine ja kutsealane arendamine alushariduse ja lapsehoiu sektoris.

| (39) | Käesolevas soovituses mõistetakse formuleeringut „alusharidus ja lapsehoid“ kvaliteetseid alusharidus- ja lapsehoiusüsteeme käsitlevas nõukogu soovituses määratletud tähenduses kui mis tahes reguleeritud korraldust, mis tagab lastele hariduse ja hoiu alates sünnist kuni kohustusliku algkoolieani, sõltumata võimalustest, rahastamisest, lahtiolekuaegadest või programmi sisust, ning hõlmab lapsehoiuasutusi ja perekondlikku päevahoidu, era- ja avaliku sektori rahastust ning eelkooliealistele ja algkooliealistele lastele suunatud teenuseid. |
| --- | --- |

(39)

Käesolevas soovituses mõistetakse formuleeringut „alusharidus ja lapsehoid“ kvaliteetseid alusharidus- ja lapsehoiusüsteeme käsitlevas nõukogu soovituses määratletud tähenduses kui mis tahes reguleeritud korraldust, mis tagab lastele hariduse ja hoiu alates sünnist kuni kohustusliku algkoolieani, sõltumata võimalustest, rahastamisest, lahtiolekuaegadest või programmi sisust, ning hõlmab lapsehoiuasutusi ja perekondlikku päevahoidu, era- ja avaliku sektori rahastust ning eelkooliealistele ja algkooliealistele lastele suunatud teenuseid.

| (40) | Käesoleva soovituse mõju hindamiseks peaks komisjon koostöös liikmesriikidega jälgima sellega seoses tehtud edusamme ja andma selle kohta nõukogule korrapäraselt aru, |
| --- | --- |

(40)

Käesoleva soovituse mõju hindamiseks peaks komisjon koostöös liikmesriikidega jälgima sellega seoses tehtud edusamme ja andma selle kohta nõukogule korrapäraselt aru,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

EESMÄRK JA KOHALDAMISALA

| 1. | Käesoleva soovituse eesmärk on innustada liikmesriike suurendama osalemist kättesaadavas, taskukohases ja kvaliteetses alushariduses ja lapsehoius, võttes arvesse riiklikke olusid, et hõlbustada naiste osalemist tööturul ning edendada laste ning eelkõige haavatavas olukorras või ebasoodsatest oludest pärit laste sotsiaalset ja kognitiivset arengut ning haridusalast edu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Käesolevas soovituses käsitletakse kõigi laste alusharidust ja lapsehoidu. |
| --- | --- |

2.

ALUSHARIDUSE JA LAPSEHOIU VALDKONNA EESMÄRGID

| 3. | a) | Soovitatakse, et liikmesriigid pakuksid kvaliteetseid alusharidus- ja lapsehoiuteenuseid kooskõlas riikliku pädevuse, vanemapuhkuse kasutamise taseme ning alusharidus- ja lapsehoiuteenuste osutamise süsteemidega, tagades, et 2030. aastaks osaleb vähemalt 45 % alla kolmeaastastest lastest alushariduses ja lapsehoius vastavalt ELi sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva ELi statistika (EU SILC) andmetele.
  Olenemata esimesest lõigust soovitatakse, et liikmesriigid, kes ei ole veel saavutanud 2002. aastal seatud eesmärki, milleks on 33 % alushariduses ja lapsehoius osalemise määr kõnealuse vanuserühma puhul, suurendaksid osalemist 2030. aastaks vähemalt kindla protsendi võrra võrreldes nende praeguse osalemismääraga, nagu on kindlaks määratud käesoleva punkti alapunktides i ja ii. Praegune osalemismäär arvutatakse EU-SILC andmete kohaselt alla kolmeaastaste laste alushariduses ja lapsehoius osalemise keskmise määrana aastatel 2017–2021. Liikmesriikidel soovitatakse suurendada alushariduses ja lapsehoius osalemist võrreldes nende praeguse osalemismääraga järgmiselt:






  i) | vähemalt 90 % võrra liikmesriikide puhul, kus osalemismäär on alla 20 % või |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

Soovitatakse, et liikmesriigid pakuksid kvaliteetseid alusharidus- ja lapsehoiuteenuseid kooskõlas riikliku pädevuse, vanemapuhkuse kasutamise taseme ning alusharidus- ja lapsehoiuteenuste osutamise süsteemidega, tagades, et 2030. aastaks osaleb vähemalt 45 % alla kolmeaastastest lastest alushariduses ja lapsehoius vastavalt ELi sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva ELi statistika (EU SILC) andmetele.

Olenemata esimesest lõigust soovitatakse, et liikmesriigid, kes ei ole veel saavutanud 2002. aastal seatud eesmärki, milleks on 33 % alushariduses ja lapsehoius osalemise määr kõnealuse vanuserühma puhul, suurendaksid osalemist 2030. aastaks vähemalt kindla protsendi võrra võrreldes nende praeguse osalemismääraga, nagu on kindlaks määratud käesoleva punkti alapunktides i ja ii. Praegune osalemismäär arvutatakse EU-SILC andmete kohaselt alla kolmeaastaste laste alushariduses ja lapsehoius osalemise keskmise määrana aastatel 2017–2021. Liikmesriikidel soovitatakse suurendada alushariduses ja lapsehoius osalemist võrreldes nende praeguse osalemismääraga järgmiselt:

i)

vähemalt 90 % võrra liikmesriikide puhul, kus osalemismäär on alla 20 % või

| ii) | vähemalt 45 % võrra või vähemalt 45 % osalemismäära saavutamine nende liikmesriikide puhul, kelle osalemismäär on 20–33 %. |
| --- | --- |

ii)

vähemalt 45 % võrra või vähemalt 45 % osalemismäära saavutamine nende liikmesriikide puhul, kelle osalemismäär on 20–33 %.

| b) | Liikmesriikidel soovitatakse pakkuda kvaliteetseid alusharidus- ja lapsehoiuteenuseid kolmeaastastele ja vanematele lastele, et saavutada 2030. aastaks nõukogu resolutsioonis (mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (14) kokku lepitud eesmärk, mille kohaselt alushariduses ja lapsehoius peaks osalema vähemalt 96 % lastest vanuses kolm aastat kuni kohustusliku alghariduse alustamise eani. |
| --- | --- |

b)

Liikmesriikidel soovitatakse pakkuda kvaliteetseid alusharidus- ja lapsehoiuteenuseid kolmeaastastele ja vanematele lastele, et saavutada 2030. aastaks nõukogu resolutsioonis (mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (14) kokku lepitud eesmärk, mille kohaselt alushariduses ja lapsehoius peaks osalema vähemalt 96 % lastest vanuses kolm aastat kuni kohustusliku alghariduse alustamise eani.

OSALEMISE KESTUSE NÄITAJA

| 4. | Liikmesriikidel soovitatakse toetada alusharidus- ja lapsehoiuteenuste kättesaadavust tasemel, mis on kooskõlas lapse heaolu ja arenguga ning võimaldaks vanematel, eriti emadel sisuliselt osaleda tööturul, võimaldades samal ajal alusharidus- ja lapsehoiuteenuste kasutamisel sooliselt võrdset vanemate valikut. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Liikmesriikidel soovitatakse võtta meetmeid alusharidus- ja lapsehoiuteenuste kättesaadavaks tegemiseks viisil, mis võimaldab lastel osaleda vähemalt 25 tundi nädalas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Liikmesriikidel soovitatakse vastavalt vajadusele edendada selliste alusharidus- ja lapsehoiuteenuste ja täiendavate teenuste kättesaadavust, mida pakutakse enne ja pärast vastavate asutuste tavapärast lahtiolekuaega, et võtta arvesse sõiduaega ning viia lapsehoid täielikult kooskõlla lapse heaolu ja lapsevanemate tööaja ning vajadusega ühitada töö-, pere- ja eraelu. |
| --- | --- |

6.

EBASOODSATEST OLUDEST PÄRIT, PUUETEGA, INDIVIDUAALSETE VAJADUSTEGA VÕI HARIDUSLIKE ERIVAJADUSTEGA LASTE KAASAMINE

| 7. | Soovitatakse, et liikmesriigid:






  a) | kehtestaksid sihipärased meetmed, et võimaldada ja suurendada ebasoodsatest oludest pärit laste, sealhulgas vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate või rändetaustaga laste, samuti puuetega, individuaalsete vajadustega või hariduslike erivajadustega laste osalemist alushariduses ja lapsehoius; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

kehtestaksid sihipärased meetmed, et võimaldada ja suurendada ebasoodsatest oludest pärit laste, sealhulgas vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate või rändetaustaga laste, samuti puuetega, individuaalsete vajadustega või hariduslike erivajadustega laste osalemist alushariduses ja lapsehoius;

| b) | võtaksid vajalikud meetmed, et kaotada alushariduses ja lapsehoius osalemise lõhe vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate laste arvu ja laste üldarvu vahel; |
| --- | --- |

b)

võtaksid vajalikud meetmed, et kaotada alushariduses ja lapsehoius osalemise lõhe vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate laste arvu ja laste üldarvu vahel;

| c) | püüaksid asjakohasel juhul suurendada puuetega laste, individuaalsete vajadustega või hariduslike erivajadustega laste osalemist üldises alushariduses ja lapsehoius ning |
| --- | --- |

c)

püüaksid asjakohasel juhul suurendada puuetega laste, individuaalsete vajadustega või hariduslike erivajadustega laste osalemist üldises alushariduses ja lapsehoius ning

| d) | toetaksid alushariduse ja lapsehoiu valdkonna töötajatele mõeldud koolitusprogramme, mille eesmärk on toetada neid kvaliteetse alushariduse ja lapsehoiu pakkumisel ebasoodsatest oludest pärit lastele, sealhulgas vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele lastele, samuti puuetega, individuaalsete vajadustega või hariduslike erivajadustega lastele. |
| --- | --- |

d)

toetaksid alushariduse ja lapsehoiu valdkonna töötajatele mõeldud koolitusprogramme, mille eesmärk on toetada neid kvaliteetse alushariduse ja lapsehoiu pakkumisel ebasoodsatest oludest pärit lastele, sealhulgas vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele lastele, samuti puuetega, individuaalsete vajadustega või hariduslike erivajadustega lastele.

KVALITEET

| 8. | Liikmesriikidel soovitatakse tagada, et:






  a) | kõigile lastele pakutavad alusharidus- ja lapsehoiuteenused on kvaliteetsed, et soodustada lapse füüsilist, sotsiaalset, emotsionaalset, kognitiivset ja hariduslikku arengut ja heaolu ning suurendada vanemate usaldust nende teenuste vastu, ning |
| --- | --- | --- |

8.

a)

kõigile lastele pakutavad alusharidus- ja lapsehoiuteenused on kvaliteetsed, et soodustada lapse füüsilist, sotsiaalset, emotsionaalset, kognitiivset ja hariduslikku arengut ja heaolu ning suurendada vanemate usaldust nende teenuste vastu, ning

| b) | et riiklikud või piirkondlikud kvaliteediraamistikud, mida liikmesriike innustatakse välja töötama kooskõlas nõukogu soovitusega kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta, hõlmaksid teenuste osutamist mõlemasse käesolevas soovituses käsitletud vanuserühma kuuluvatele lastele; kvaliteediraamistikes tuleks eelkõige ette näha:






  — | sobiv laste arv töötaja kohta ning rühmade suurus, võttes arvesse laste vanust ja nende võimalikku puuet või hariduslikku erivajadust, eelkõige eraldatud alusharidus- ja lapsehoiusüsteemides, et vältida lünki hoolduse pakkumises; |
| --- | --- | --- |

b)

et riiklikud või piirkondlikud kvaliteediraamistikud, mida liikmesriike innustatakse välja töötama kooskõlas nõukogu soovitusega kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta, hõlmaksid teenuste osutamist mõlemasse käesolevas soovituses käsitletud vanuserühma kuuluvatele lastele; kvaliteediraamistikes tuleks eelkõige ette näha:

—

sobiv laste arv töötaja kohta ning rühmade suurus, võttes arvesse laste vanust ja nende võimalikku puuet või hariduslikku erivajadust, eelkõige eraldatud alusharidus- ja lapsehoiusüsteemides, et vältida lünki hoolduse pakkumises;

| — | kõigi alushariduse ja lapsehoiu valdkonna töötajate kutseoskuste parandamine, muu hulgas nõudes neilt kõrgemat formaalhariduse taset ja tagades nende pideva kutsealase arengu, sealhulgas teadmised laste õigustest, piisavate ja elukestvate koolitusvõimaluste kaudu ning |
| --- | --- |

—

kõigi alushariduse ja lapsehoiu valdkonna töötajate kutseoskuste parandamine, muu hulgas nõudes neilt kõrgemat formaalhariduse taset ja tagades nende pideva kutsealase arengu, sealhulgas teadmised laste õigustest, piisavate ja elukestvate koolitusvõimaluste kaudu ning

| — | turvaline, toetav ja hooliv keskkond, kvaliteetne õppekava ja õppimisvõimalused, mis vastavad iga lastekategooria ja iga vanuserühma erivajadustele, ning sotsiaalne, kultuuriline ja füüsiline ruum, mis pakub mitmesuguseid võimalusi, mis võimaldavad lastel oma potentsiaali arendada. |
| --- | --- |

—

turvaline, toetav ja hooliv keskkond, kvaliteetne õppekava ja õppimisvõimalused, mis vastavad iga lastekategooria ja iga vanuserühma erivajadustele, ning sotsiaalne, kultuuriline ja füüsiline ruum, mis pakub mitmesuguseid võimalusi, mis võimaldavad lastel oma potentsiaali arendada.

TERRITORIAALNE JAOTUS

| 9. | Liikmesriikidel soovitatakse tegeleda laste ja nende perekondade probleemidega seoses juurdepääsuga sobivale haridus- või hooldusasutusele, tagades piisavas mahus alushariduse ja lapsehoiu kogu oma territooriumi ulatuses. Sel eesmärgil soovitatakse liikmesriikidel eelkõige:






  a) | asjakohaselt korraldada alusharidus- ja lapsehoiuteenuste pakkumist nii linna- kui ka maapiirkondades, nii jõukates kui ka ebasoodsas olukorras olevates piirkondades ning äärepoolseimates piirkondades, võttes arvesse riiklikke struktuure ja piirkondade eripära, sealhulgas laste asustustihedus ja nende vanuseline jagunemine, ning tehes seda täielikult kooskõlas segregeerimise kaotamise ja mittediskrimineerimise põhimõtetega ning tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning |
| --- | --- | --- |

9.

a)

asjakohaselt korraldada alusharidus- ja lapsehoiuteenuste pakkumist nii linna- kui ka maapiirkondades, nii jõukates kui ka ebasoodsas olukorras olevates piirkondades ning äärepoolseimates piirkondades, võttes arvesse riiklikke struktuure ja piirkondade eripära, sealhulgas laste asustustihedus ja nende vanuseline jagunemine, ning tehes seda täielikult kooskõlas segregeerimise kaotamise ja mittediskrimineerimise põhimõtetega ning tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning

| b) | võtta alushariduse ja lapsehoiu korraldamisel või alusharidus- ja lapsehoiuasutuste asukohta puudutava strateegia väljatöötamisel asjakohasel juhul arvesse seda, et lapsevanemad vajavad pendelrändeks, sealhulgas aktiivseks liikuvuseks ja ühistranspordi kasutamiseks mõistlikku aega. |
| --- | --- |

b)

võtta alushariduse ja lapsehoiu korraldamisel või alusharidus- ja lapsehoiuasutuste asukohta puudutava strateegia väljatöötamisel asjakohasel juhul arvesse seda, et lapsevanemad vajavad pendelrändeks, sealhulgas aktiivseks liikuvuseks ja ühistranspordi kasutamiseks mõistlikku aega.

TASKUKOHASUS

| 10. | Liikmesriikidel soovitatakse tagada nende laste puhul, kes ei kuulu Euroopa lastegarantiid käsitleva nõukogu soovituse kohaldamisalasse, mis tagaks neile kõnealuses soovituses määratletud tasuta ning taskukohase ja tegeliku juurdepääsu kvaliteetsetele alusharidus- ja lapsehoiuteenustele, et alushariduse ja lapsehoiu netokulud oleksid mõistlikult proportsionaalsed muude majapidamiskulude ja kasutatava tuluga, pöörates erilist tähelepanu väikese sissetulekuga leibkondadele, eriti väikese sissetulekuga üksikvanemaga leibkondadele. Eelkõige julgustatakse liikmesriike:






  a) | piirama lapsevanemate omaosaluskulusid ning |
| --- | --- | --- |

10.

a)

piirama lapsevanemate omaosaluskulusid ning

| b) | asjakohasel juhul kehtestama pere sissetulekuga proportsionaalseid muutuvtasusid või alushariduse ja lapsehoiu tasu piirmäära. |
| --- | --- |

b)

asjakohasel juhul kehtestama pere sissetulekuga proportsionaalseid muutuvtasusid või alushariduse ja lapsehoiu tasu piirmäära.

KÄTTESAADAVUS

| 11. | Liikmesriikidel soovitatakse mittediskrimineerival viisil pidevalt tegeleda selliste tegurite kõrvaldamisega, mis takistavad kõigi laste võrdset juurdepääsu alusharidusele ja lapsehoiule. Seoses sellega tuleks eelkõige teha järgmist:






  a) | pakkuda ebatüüpilise tööajaga vanematele lahendusi töö-, pere- ja eraelu paremaks ühitamiseks, tagades seejuures lapse heaolu; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

pakkuda ebatüüpilise tööajaga vanematele lahendusi töö-, pere- ja eraelu paremaks ühitamiseks, tagades seejuures lapse heaolu;

| b) | tegeleda üksikvanemate vajadustega, kellest enamik on naised; |
| --- | --- |

b)

tegeleda üksikvanemate vajadustega, kellest enamik on naised;

| c) | parandada alushariduse ja lapsehoiu kättesaadavust vanemate tööalasest seisundist olenemata ning viisil, mis toetaks nende motivatsiooni tööl käia; |
| --- | --- |

c)

parandada alushariduse ja lapsehoiu kättesaadavust vanemate tööalasest seisundist olenemata ning viisil, mis toetaks nende motivatsiooni tööl käia;

| d) | tagada vanematele ja lastele, kes on puuetega või hariduslike erivajadusega, juurdepääsu hoonetele, taristule, kogukondlikele tugiteenustele ja transpordile ning õppematerjalidele ja digitaalsetele vahenditele; |
| --- | --- |

d)

tagada vanematele ja lastele, kes on puuetega või hariduslike erivajadusega, juurdepääsu hoonetele, taristule, kogukondlikele tugiteenustele ja transpordile ning õppematerjalidele ja digitaalsetele vahenditele;

| e) | pakkuda puuetega või hariduslike erivajadusega ning haavatavas olukorras olevatele lastele ja vanematele tulemuslikku haridusalast ja hooldustuge ning asjakohast teavet ja suhtlusvõimalusi ning eemaldada keelelisi ja kultuurilisi takistusi, sealhulgas rändetaustaga laste ees seisvaid takistusi, et võimaldada neil osaleda alushariduses ja lapsehoius, mida pakutakse tavapärastes kaasavates ja segregeerimata asutustes; |
| --- | --- |

e)

pakkuda puuetega või hariduslike erivajadusega ning haavatavas olukorras olevatele lastele ja vanematele tulemuslikku haridusalast ja hooldustuge ning asjakohast teavet ja suhtlusvõimalusi ning eemaldada keelelisi ja kultuurilisi takistusi, sealhulgas rändetaustaga laste ees seisvaid takistusi, et võimaldada neil osaleda alushariduses ja lapsehoius, mida pakutakse tavapärastes kaasavates ja segregeerimata asutustes;

| f) | anda ennetavalt toetust ja selget teavet alushariduses ja lapsehoius osalemise eeliste ning olemasolevate võimaluste, taotlemise tingimuste ja haldusmenetluste kohta, et tagada kõigile vanematele mittediskrimineerival viisil juurdepääs alusharidus- ja lapsehoiuteenustele, olenemata perekonna koosseisust ja perekonnaseisust ning |
| --- | --- |

f)

anda ennetavalt toetust ja selget teavet alushariduses ja lapsehoius osalemise eeliste ning olemasolevate võimaluste, taotlemise tingimuste ja haldusmenetluste kohta, et tagada kõigile vanematele mittediskrimineerival viisil juurdepääs alusharidus- ja lapsehoiuteenustele, olenemata perekonna koosseisust ja perekonnaseisust ning

| g) | pakkuda haldustuge lapse registreerimisel, pöörates erilist tähelepanu haavatavas olukorras või ebasoodsatest oludest pärit vanematele. |
| --- | --- |

g)

pakkuda haldustuge lapse registreerimisel, pöörates erilist tähelepanu haavatavas olukorras või ebasoodsatest oludest pärit vanematele.

| 12. | Liikmesriikidel soovitatakse kaaluda seadusliku õiguse kehtestamist alusharidusele ja lapsehoiule. Seadusliku õiguse tekkimise vanuse määramisel soovitatakse liikmesriikidel arvesse võtta piisavalt tasustatud või hüvitatud ema-, isa- ja vanemapuhkuse kättesaadavust ja kestust ja püüda vältida ajalist vahet sellise puhkuse lõpu ning alushariduse ja lapsehoiu alguse vahel. |
| --- | --- |

12.

TÄIENDAVAD TEENUSED JA KOOLIVÄLINE HOOLDUS

| 13. | Peale alusharidus- ja lapsehoiuteenuste osutamist soovitatakse liikmesriikidel tagada terviklik lähenemisviis laste eest hoolitsemisele, võttes arvesse eri vanuses laste, sealhulgas algkooliealiste laste hoidmise vajadusi, hõlbustades taskukohast, juurdepääsetavat ja kvaliteetset koolivälist lapsehoidu kõigile algkoolis käivatele lastele (pärast tunde ja koolivaheajal), sealhulgas puuetega või haridusliku erivajadusega lastele, võttes arvesse riiklikku õppe- ja puhkeaja korraldust. Liikmesriikidel soovitatakse, kui see on asjakohane, lisada nende teenuste hulka kõigi laste, sealhulgas eelkõige ebasoodsatest oludest pärit või haavatavas olukorras olevate laste õpiabi koduste ülesannete tegemisel. |
| --- | --- |

13.

TEADLIKKUS ÕIGUSTEST

| 14. | Liikmesriikidel soovitatakse edendada vanemate teadlikkust oma õigustest, sealhulgas asjakohasel juhul võimalikust õigusest saada lapsele koht alushariduse või lapsehoiu pakkuja juures, pidades silmas, et erinevad traditsioonid ja taustaolud võivad mõjutada inimeste teadmisi ja arusaama alushariduse ja lapsehoiu süsteemist, samuti usaldust selle vastu. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Liikmesriike julgustatakse ennetavalt teavitama lapsevanemaid alushariduse ja lapsehoiu kasutamise võimalustest, eelistest, kuludest ja asjakohasel juhul kättesaadavast rahalisest toetusest. Tähelepanu tuleks pöörata järgmisele:






  a) | vanemate vajadus saada teavet alushariduse ja lapsehoiu kohta, võttes arvesse nende oskustest, võimetest, sotsiaal-majanduslikust taustast ja võimalikest puuetest tulenevaid erinevusi ning |
| --- | --- | --- |

15.

a)

vanemate vajadus saada teavet alushariduse ja lapsehoiu kohta, võttes arvesse nende oskustest, võimetest, sotsiaal-majanduslikust taustast ja võimalikest puuetest tulenevaid erinevusi ning

| b) | teabe kerge kättesaadavus nii internetis kui ka väljaspool seda, võttes arvesse erinevaid keelelisi vajadusi ja digivahendite olemasolu. |
| --- | --- |

b)

teabe kerge kättesaadavus nii internetis kui ka väljaspool seda, võttes arvesse erinevaid keelelisi vajadusi ja digivahendite olemasolu.

| 16. | Liikmesriikidel soovitatakse kehtestada tulemuslik, erapooletu ja kasutajasõbralik kaebuste esitamise kord, mille abil teatada probleemidest või vahejuhtumitest pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

16.

TÖÖTAJATE TÖÖTINGIMUSED JA OSKUSED

| 17. | Liikmesriikidel soovitatakse toetada alushariduse ja lapsehoiu valdkonna töötajate kvaliteetset tööhõivet ja õiglasi töötingimusi, eelkõige edendades sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi ning toetades atraktiivsete palkade, asjakohase töökorralduse, töötervishoiu ja tööohutuse rangete standardite ning võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise arendamist kõnealuses sektoris, austades samal ajal sotsiaalpartnerite sõltumatust. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Liikmesriikidel soovitatakse tegeleda alushariduse ja lapsehoiu valdkonna töötajate nappuse ja oskuste vajadustega, eelkõige:






  a) | parandades formaal- ja jätkuharidust ja -koolitust, et anda praegustele ja tulevastele alushariduse ja lapsehoiu valdkonna töötajatele vajalikud oskused ja pädevus; |
| --- | --- | --- |

18.

a)

parandades formaal- ja jätkuharidust ja -koolitust, et anda praegustele ja tulevastele alushariduse ja lapsehoiu valdkonna töötajatele vajalikud oskused ja pädevus;

| b) | luues alushariduse ja lapsehoiu sektoris uusi karjäärivõimalusi, sealhulgas oskuste täiendamise, ümberõppe ning teavitus- ja juhendamisteenuste kaudu; |
| --- | --- |

b)

luues alushariduse ja lapsehoiu sektoris uusi karjäärivõimalusi, sealhulgas oskuste täiendamise, ümberõppe ning teavitus- ja juhendamisteenuste kaudu;

| c) | pakkudes alushariduse ja lapsehoiu valdkonna töötajatele häid tööalaseid väljavaateid ja karjäärivõimalusi; |
| --- | --- |

c)

pakkudes alushariduse ja lapsehoiu valdkonna töötajatele häid tööalaseid väljavaateid ja karjäärivõimalusi;

| d) | võttes meetmeid, millega võidelda sooliste stereotüüpide ja soolise segregatsiooni vastu ning muuta see elukutse huvipakkuvamaks, ning |
| --- | --- |

d)

võttes meetmeid, millega võidelda sooliste stereotüüpide ja soolise segregatsiooni vastu ning muuta see elukutse huvipakkuvamaks, ning

| e) | arendades asjakohasel juhul alushariduse ja lapsehoiu valdkonna töötajate kutsevõrgustikke. |
| --- | --- |

e)

arendades asjakohasel juhul alushariduse ja lapsehoiu valdkonna töötajate kutsevõrgustikke.

SOOLISE PALGALÕHE KAOTAMINE

| 19. | Liikmesriikidel soovitatakse soodustada laste eest hoolitsemise kohustuste võrdset jagamist vanemate vahel,






  a) | võideldes muu hulgas teavituskampaaniate abil soostereotüüpide vastu ja julgustada mõlema vanema tasakaalustatud osalemist hoolduskohustuste täitmises võrdsetel alustel ning |
| --- | --- | --- |

19.

a)

võideldes muu hulgas teavituskampaaniate abil soostereotüüpide vastu ja julgustada mõlema vanema tasakaalustatud osalemist hoolduskohustuste täitmises võrdsetel alustel ning

| b) | edendades ja toetades peresõbraliku tööaja korralduse kättesaadavust ja sooliselt võrdset kasutamist ning vanemapuhkuse kasutamist eri eluetappides mõlema vanema poolt, eelkõige meeste poolt. |
| --- | --- |

b)

edendades ja toetades peresõbraliku tööaja korralduse kättesaadavust ja sooliselt võrdset kasutamist ning vanemapuhkuse kasutamist eri eluetappides mõlema vanema poolt, eelkõige meeste poolt.

JUHTIMINE JA ANDMETE KOGUMINE

| 20. | Liikmesriikidel soovitatakse tagada alushariduse ja lapsehoiu valdkonna usaldusväärne ja tulemuslik poliitiline juhtimine, eelkõige:






  a) | tagades tiheda koostöö erinevate poliitikat kujundavate institutsioonide ning alusharidus- ja lapsehoiuteenuste pakkujate vahel ning toetades koostööd muude poliitikat kujundavate institutsioonide ja teenusepakkujatega, kes vastutavad väikelaste arengu ja hariduse eest, ning |
| --- | --- | --- |

20.

a)

tagades tiheda koostöö erinevate poliitikat kujundavate institutsioonide ning alusharidus- ja lapsehoiuteenuste pakkujate vahel ning toetades koostööd muude poliitikat kujundavate institutsioonide ja teenusepakkujatega, kes vastutavad väikelaste arengu ja hariduse eest, ning

| b) | võttes alushariduse ja lapsehoiu jaoks kasutusele ja kulutõhusalt kasutades asjakohaseid ja kestlikke rahalisi vahendeid, sealhulgas kasutades liidu fonde ja vahendeid ning kujundades poliitikat, mis soodustab alusharidus- ja lapsehoiuteenuste kestlikku rahastamist kooskõlas riigi rahanduse üldise jätkusuutlikkusega. |
| --- | --- |

b)

võttes alushariduse ja lapsehoiu jaoks kasutusele ja kulutõhusalt kasutades asjakohaseid ja kestlikke rahalisi vahendeid, sealhulgas kasutades liidu fonde ja vahendeid ning kujundades poliitikat, mis soodustab alusharidus- ja lapsehoiuteenuste kestlikku rahastamist kooskõlas riigi rahanduse üldise jätkusuutlikkusega.

| 21. | Liikmesriikidel soovitatakse asjakohasel juhul arendada ja parandada andmete kogumist järgmise kohta:






  a) | laste osalemine alushariduses ja lapsehoius, kogudes andmeid korrapäraselt ja kasutades uuringute korral piisavalt suurt valimit, rühmitades andmeid vanuse ja võimaluse korral soo järgi ning võttes sealjuures arvesse haavatavas olukorras või ebasoodsatest oludest pärit lapsi; |
| --- | --- | --- |

21.

a)

laste osalemine alushariduses ja lapsehoius, kogudes andmeid korrapäraselt ja kasutades uuringute korral piisavalt suurt valimit, rühmitades andmeid vanuse ja võimaluse korral soo järgi ning võttes sealjuures arvesse haavatavas olukorras või ebasoodsatest oludest pärit lapsi;

| b) | tasustatud ja tasustamata töö ajakasutuse erinevused hoolduskohustusi täitvate naiste ja meeste vahel, eelistatavalt tuginedes ühtlustatud Euroopa ajakasutusuuringute standardil põhinevatele ajakasutuse uuringutele; |
| --- | --- |

b)

tasustatud ja tasustamata töö ajakasutuse erinevused hoolduskohustusi täitvate naiste ja meeste vahel, eelistatavalt tuginedes ühtlustatud Euroopa ajakasutusuuringute standardil põhinevatele ajakasutuse uuringutele;

| c) | vanemapuhkuse kasutamine, rühmitades andmeid soo järgi, tuginedes liidu ühtlustatud haldusandmetele ning kasutades töö- ja eraelu tasakaalu näitajate raamistikku, mille on välja töötanud tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee ühine alltöörühm; |
| --- | --- |

c)

vanemapuhkuse kasutamine, rühmitades andmeid soo järgi, tuginedes liidu ühtlustatud haldusandmetele ning kasutades töö- ja eraelu tasakaalu näitajate raamistikku, mille on välja töötanud tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee ühine alltöörühm;

| d) | alushariduse ja lapsehoiu valdkonna töötajate töötingimused ning eelkõige soovitustes 17 ja 18 osutatud aspektid ning |
| --- | --- |

d)

alushariduse ja lapsehoiu valdkonna töötajate töötingimused ning eelkõige soovitustes 17 ja 18 osutatud aspektid ning

| e) | alushariduse ja lapsehoiu valdkonna teenuste nappus, kättesaadavus, taskukohasus ja kvaliteet ning alushariduse ja lapsehoiu teenuste territoriaalne jaotus, eelkõige selleks, et hinnata piirkondlikke erinevusi, muu hulgas ääremaadel ja maapiirkondades, kogudes andmeid korrapäraselt. |
| --- | --- |

e)

alushariduse ja lapsehoiu valdkonna teenuste nappus, kättesaadavus, taskukohasus ja kvaliteet ning alushariduse ja lapsehoiu teenuste territoriaalne jaotus, eelkõige selleks, et hinnata piirkondlikke erinevusi, muu hulgas ääremaadel ja maapiirkondades, kogudes andmeid korrapäraselt.

| 22. | Liikmesriikidel soovitatakse suurendada jõupingutusi, et tagada andmete piisav detailsus nende võrdlemiseks liidu tasandil. |
| --- | --- |

22.

RAKENDAMINE, SEIRE JA HINDAMINE

| 23. | Liikmesriikidel soovitatakse teatada komisjonile käesoleva soovituse rakendamiseks võetud meetmetest 18 kuu jooksul alates selle vastuvõtmist, tuginedes asjakohasel juhul olemasolevatele riiklikele strateegiatele või kavadele. Asjakohasel juhul võib viidata aruannetele, mis on esitatud selliste olemasolevate aruandlusmehhanismide alusel nagu avatud koordinatsiooni meetod, Euroopa poolaasta ning muud asjakohased liidu programmitöö ja aruandlusmehhanismid, |
| --- | --- |

23.

KIIDAB HEAKS KOMISJONI KAVATSUSE:

| 24. | a) | parandada andmete korrapärast esitamist koostöös liikmesriikidega, tehes Eurostati veebisaidil ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia seire portaalis kättesaadavaks järgmised andmed:






  i) | alushariduses ja lapsehoius osalevate laste täiendav jaotumine vanuse ja asjakohasel juhul leibkonna sissetulekukvintiilide ja osalemise kestuse järgi ning vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate laste osalemise määra järgi; |
| --- | --- | --- | --- |

24.

a)

parandada andmete korrapärast esitamist koostöös liikmesriikidega, tehes Eurostati veebisaidil ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia seire portaalis kättesaadavaks järgmised andmed:

i)

alushariduses ja lapsehoius osalevate laste täiendav jaotumine vanuse ja asjakohasel juhul leibkonna sissetulekukvintiilide ja osalemise kestuse järgi ning vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate laste osalemise määra järgi;

| ii) | Euroopa Liidu sissetulekute ja elamistingimuste statistikasüsteemi (EU-SILC) põhinäitaja „Ametlikku lapsehoiu- või alusharidusteenust kasutavad lapsed“ ja muude asjakohaste näitajate usaldusvahemikud koos osalemismääradega, et tagada aastate ja riikide vaheline võrreldavus ning |
| --- | --- |

ii)

Euroopa Liidu sissetulekute ja elamistingimuste statistikasüsteemi (EU-SILC) põhinäitaja „Ametlikku lapsehoiu- või alusharidusteenust kasutavad lapsed“ ja muude asjakohaste näitajate usaldusvahemikud koos osalemismääradega, et tagada aastate ja riikide vaheline võrreldavus ning

| iii) | põhjalikum selgitav teave kogutud andmete kohta, eelkõige seoses selliste alushariduse ja lapsehoiu programmidega, mis on seotud nende näitajate määratlusega; |
| --- | --- |

iii)

põhjalikum selgitav teave kogutud andmete kohta, eelkõige seoses selliste alushariduse ja lapsehoiu programmidega, mis on seotud nende näitajate määratlusega;

| b) | kasutada liidu rahalisi vahendeid, et toetada alushariduse ja lapsehoiu valdkonna riiklikke reforme ja investeeringuid; |
| --- | --- |

b)

kasutada liidu rahalisi vahendeid, et toetada alushariduse ja lapsehoiu valdkonna riiklikke reforme ja investeeringuid;

| c) | uurida võimalust töötada koostöös tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomiteega ning tihedas koostöös hariduskomitee ning näitajate ja sihttasemete alalise töörühmaga välja täiendavad näitajad ning püüda hõlbustada heade tavade vahetamist ja vastastikust õppimist liikmesriikide vahel ning tehnilise suutlikkuse suurendamise meetmeid, ning jätkata liikmesriikide toetamist alushariduse ja lapsehoiu valdkonna reformide kavandamisel ja rakendamisel, eelkõige hariduse ja koolituse strateegilise koostöö raamistiku ning tehnilise toe instrumendi kaudu; |
| --- | --- |

c)

uurida võimalust töötada koostöös tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomiteega ning tihedas koostöös hariduskomitee ning näitajate ja sihttasemete alalise töörühmaga välja täiendavad näitajad ning püüda hõlbustada heade tavade vahetamist ja vastastikust õppimist liikmesriikide vahel ning tehnilise suutlikkuse suurendamise meetmeid, ning jätkata liikmesriikide toetamist alushariduse ja lapsehoiu valdkonna reformide kavandamisel ja rakendamisel, eelkõige hariduse ja koolituse strateegilise koostöö raamistiku ning tehnilise toe instrumendi kaudu;

| d) | innustada liidu ameteid, nagu Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut ja Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus, koguma korrapäraselt andmeid, töötama välja näitajaid ja korraldama analüüse seoses soolise ebavõrdsusega hoolduse valdkonnas, soolise palgalõhe ning aja kasutamise kohta tasustatud ja tasustamata tööl, hoolduskohustusi täitvate naiste ja meeste individuaalse ja sotsiaalse tegevuse ning töökorralduse kohta kogu tööelu jooksul; |
| --- | --- |

d)

innustada liidu ameteid, nagu Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut ja Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus, koguma korrapäraselt andmeid, töötama välja näitajaid ja korraldama analüüse seoses soolise ebavõrdsusega hoolduse valdkonnas, soolise palgalõhe ning aja kasutamise kohta tasustatud ja tasustamata tööl, hoolduskohustusi täitvate naiste ja meeste individuaalse ja sotsiaalse tegevuse ning töökorralduse kohta kogu tööelu jooksul;

| e) | jälgida tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee toetusel käesoleva soovituse rakendamist liidus soolist võrdõiguslikkust käsitleva aastaaruande ja Euroopa poolaasta olemasolevate kokkulepete raames ning – üle kolmeaastaste laste puhul – hariduse ja koolituse valdkonna ülevaate raames. |
| --- | --- |

e)

jälgida tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee toetusel käesoleva soovituse rakendamist liidus soolist võrdõiguslikkust käsitleva aastaaruande ja Euroopa poolaasta olemasolevate kokkulepete raames ning – üle kolmeaastaste laste puhul – hariduse ja koolituse valdkonna ülevaate raames.

| 25. | Esitada nõukogule viie aasta jooksul aruande käesoleva soovitusega seoses tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

25.

Brüssel, 8. detsember 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

M. JUREČKA

---

(1)  15. ja 16. märtsil 2002 Barcelonas kokku tulnud Euroopa Ülemkogu (2002), SN 100/1/02 REV 1.

1

(2)  Eurostati andmebaasi tabel LFSA_IGAR, „Care of adults with disabilities or children and other family or personal reasons“ („Puuetega täiskasvanute või laste hooldamine ning muud perekondlikud või isiklikud põhjused“); tööturult eemale jäänud, kuid töötada soovivate 15–64aastaste inimeste osakaal.

2

(3)  Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) aruanne: „Sooline ebavõrdsus hoolduses ja selle tagajärjed tööturul“, 12953/20 ADD 1.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (ELT L 188, 12.7.2019, lk 79).

4

(5)  ELT C 66, 26.2.2021, lk 1.

5

(6)  Nõukogu 22. mai 2019. aasta soovitus kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta (ELT C 189, 5.6.2019, lk 4).

6

(7)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi lapse õiguste strateegia“ (COM(2021) 142 final, 24. märts 2021, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitus (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (ELT L 223, 22.6.2021, lk 14).

8

(9)  Nõukogu 12. märtsi 2021. aasta soovitus romade võrdõiguslikkuse, kaasamise ja osalemise kohta (ELT C 93, 19.3.2021, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (ELT L 151, 7.6.2019, lk 70).

10

(11)  Komisjoni 5. aprilli 2022. aasta soovitus (EL) 2022/554 Venemaa sissetungi tõttu Ukrainast põgenevate inimeste kvalifikatsiooni tunnustamise kohta (ELT L 107 I, 6.4.2022, lk 1).

11

(12)  Rahvusvaheline Tööorganisatsioon, „Meeting of Experts on Policy Guidelines on the promotion of decent work for early childhood education personnel“ („Ekspertide kohtumine alushariduse valdkonna töötajatele inimväärsete töötingimuste kujundamist käsitlevate poliitikasuuniste teemal“), kättesaadav aadressil: https://www.ilo.org/sector/Resources/codes-of-practice-and-guidelines/WCMS_236528/lang--en/index.htm

12

(13)  Vt nõukogu järeldused „Soolise palgalõhe kaotamine: tasustatud töö ja tasustamata hooldustöö väärtuse hindamine ja jaotus“, 13584/20.

13

(14)  ELT C 66, 26.2.2021, lk 1.

14

---

Euroopa Keskpank

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/13

---

EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,

13. detsember 2022,

Euroopa Liidu Nõukogule Oesterreichische Nationalbanki välisaudiitorite kohta

(EKP/2022/44)

(2022/C 484/02)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

| (2) | Austria Oesterreichische Nationalbanki seaduse artikli 37 lõike 1 kohaselt valib Oesterreichische Nationalbanki üldkoosolek ühe välisaudiitori ja ühe asendusaudiitori mitmeks aastaks, kuni viie aastani. Asendusaudiitori volitus tekib ainult juhul, kui välisaudiitoril ei ole võimalik auditeerimist teostada. |
| --- | --- |

(2)

Austria Oesterreichische Nationalbanki seaduse artikli 37 lõike 1 kohaselt valib Oesterreichische Nationalbanki üldkoosolek ühe välisaudiitori ja ühe asendusaudiitori mitmeks aastaks, kuni viie aastani. Asendusaudiitori volitus tekib ainult juhul, kui välisaudiitoril ei ole võimalik auditeerimist teostada.

| (3) | Oesterreichische Nationalbanki senise välisaudiitori Ernst & Young Wirtschaftsprüfungsgesellschaft m.b.H. ja senise asendusaudiitori Deloitte Audit Wirtschaftsprüfungs GmbH volitused lõpevad pärast 2022. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2023. majandusaastast. |
| --- | --- |

(3)

Oesterreichische Nationalbanki senise välisaudiitori Ernst & Young Wirtschaftsprüfungsgesellschaft m.b.H. ja senise asendusaudiitori Deloitte Audit Wirtschaftsprüfungs GmbH volitused lõpevad pärast 2022. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2023. majandusaastast.

| (4) | Oesterreichische Nationalbank on valinud oma välisaudiitoriks majandusaastateks 2023 kuni 2027 BDO Austria GmbH Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungsgesellschafti. Oesterreichische Nationalbank valib oma asendusaudiitori hiljem, |
| --- | --- |

(4)

Oesterreichische Nationalbank on valinud oma välisaudiitoriks majandusaastateks 2023 kuni 2027 BDO Austria GmbH Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungsgesellschafti. Oesterreichische Nationalbank valib oma asendusaudiitori hiljem,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Oesterreichische Nationalbanki välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2023 kuni 2027 määrata BDO Austria GmbH Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungsgesellschaft.

Frankfurt Maini ääres, 13. detsember 2022

EKP president

Christine LAGARDE

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/14

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10913 – SADCO / HACP / JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 484/03)

9. detsembril 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10913 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10913 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/15

---

Järeldused Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 19/2022 kohta: ELi COVID-19 vaktsiinide hanked – Pärast esialgseid raskusi tagati piisaval arvul vaktsiinidoose, kuid protsessi tulemuslikkust ei ole piisavalt hinnatud

(2022/C 484/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU:

(1)

PEAB TERVITATAVAKS Euroopa Kontrollikoja (edaspidi „kontrollikoda“) eriaruannet nr 19/2022 ja komisjoni vastuseid sellele aruandele;

(2)

| — | ELi ettevalmistused COVID-19 vaktsiinide hankimiseks olid tõhusad; |
| --- | --- |

—

ELi ettevalmistused COVID-19 vaktsiinide hankimiseks olid tõhusad;

| — | ELi läbirääkijad suutsid tagada ELi hanke-eesmärkide saavutamise vaktsiinitootjatega sõlmitud lepingutes; |
| --- | --- |

—

ELi läbirääkijad suutsid tagada ELi hanke-eesmärkide saavutamise vaktsiinitootjatega sõlmitud lepingutes;

| — | komisjon tegeles vaktsiinide tarnimist mõjutavate probleemidega; |
| --- | --- |

—

komisjon tegeles vaktsiinide tarnimist mõjutavate probleemidega;

(3)

TULETAB MEELDE, et komisjoni avaldatud ELi strateegia COVID-19 vaktsiinide kohta eesmärgid on tagada vaktsiinide kvaliteet, ohutus ja tõhusus, tagada liikmesriikidele ja nende elanikele õigeaegne juurdepääs vaktsiinidele, juhtides samal ajal ülemaailmseid solidaarsuspüüdlusi, ning tagada kõigile ELis võimalikult vara võrdne juurdepääs taskukohasele vaktsiinile;

(4)

TUNNISTAB, et ELi strateegia COVID-19 vaktsiinide kohta on märkimisväärne saavutus, ja rõhutab ELi koostöö lisaväärtust, tagades, et 2021. aasta lõpuks oli 80 % ELi täiskasvanud elanikkonnast täielikult vaktsineeritud;

(5)

TULETAB MEELDE, et liikmesriigid ja komisjon kiitsid heaks lepingu, millega anti komisjonile luba sõlmida vaktsiinitootjatega lepinguid eesmärgiga hankida liikmesriikide nimel COVID-19 vaktsiine (1);

(6)

MÄRGIB, et eriaruande kohaselt keskendus ELi strateegia COVID-19 vaktsiinide kohta kahele organile, eelkõige juhtnõukogule, mis vastutab läbirääkimiste järelevalve ja lepingute kinnitamise eest enne allkirjastamist, ning ühisele läbirääkimisrühmale, kes vastutas lepingute üle läbirääkimiste pidamise eest;

(7)

MÄRGIB, et eriaruande kohaselt pidas komisjoni president 2021. aasta märtsis Pfizer/BioNTechiga eelläbirääkimisi lepingu sõlmimiseks, mis oli ainus leping, mille puhul ühine läbirääkimisrühm ei olnud sellesse läbirääkimiste etappi kaasatud, vastupidiselt komisjoni otsusele COVID-19 vaktsiinide hankimise kohta. 9. aprillil 2021 esitas komisjon juhtnõukogule komisjoni presidendi ja Pfizeri/BioNTechi vahel kokku lepitud tingimused ning juhtnõukogu nõustus käivitama hankemenetluse. See on suurim COVID-19 vaktsiinileping, mis domineerib ELi vaktsiiniportfellis kuni 2023. aasta lõpuni;

(8)

KUTSUB komisjoni ÜLES jätkama koostööd liikmesriikidega, et täita ELi vaktsiinistrateegia eesmärgid, tegeledes samal ajal puudustega, eelkõige mis puudutab läbipaistvust, juhtimist ja liikmesriikide vajadusi;

(9)

| — | komisjon koostas oma vaktsiinistrateegia pandeemia varastes etappides, kui COVID-19 vaktsiine veel turul ei olnud; |
| --- | --- |

—

komisjon koostas oma vaktsiinistrateegia pandeemia varastes etappides, kui COVID-19 vaktsiine veel turul ei olnud;

| — | EL suutis hankida COVID-19 vaktsiine ja tagada mitmekesise portfelli, et vähendada vaktsiinide väljatöötamise ebaõnnestumisest tulenevaid riske, sõlmides lepingud mitme eri tootjaga; |
| --- | --- |

—

EL suutis hankida COVID-19 vaktsiine ja tagada mitmekesise portfelli, et vähendada vaktsiinide väljatöötamise ebaõnnestumisest tulenevaid riske, sõlmides lepingud mitme eri tootjaga;

| — | ELi ettevalmistused COVID-19 vaktsiinide hankimiseks olid enamasti tõhusad, kuid EL alustas hankemenetlust hiljem kui Ühendkuningriik ja USA; |
| --- | --- |

—

ELi ettevalmistused COVID-19 vaktsiinide hankimiseks olid enamasti tõhusad, kuid EL alustas hankemenetlust hiljem kui Ühendkuningriik ja USA;

| — | lepingutingimused muutusid aja jooksul ning ELi läbirääkijad suutsid ELi hanke-eesmärgid paremini saavutada vaktsiinitootjatega sõlmitud hilisemates lepingutes; |
| --- | --- |

—

lepingutingimused muutusid aja jooksul ning ELi läbirääkijad suutsid ELi hanke-eesmärgid paremini saavutada vaktsiinitootjatega sõlmitud hilisemates lepingutes;

| — | komisjon ja kontrollikoja küsitlusele vastanud 14 liikmesriigist kümme soovivad standardsemat vastutuskorda, kui tavaline müügiluba on väljastatud; |
| --- | --- |

—

komisjon ja kontrollikoja küsitlusele vastanud 14 liikmesriigist kümme soovivad standardsemat vastutuskorda, kui tavaline müügiluba on väljastatud;

| — | komisjon on teinud ettepaneku kasutada hankesüsteemi tulevaste tervishoiukriiside korral, hindamata eelnevalt selle toimimist või kontrollimata eelnevalt kolmandate riikide hankesüsteemi; |
| --- | --- |

—

komisjon on teinud ettepaneku kasutada hankesüsteemi tulevaste tervishoiukriiside korral, hindamata eelnevalt selle toimimist või kontrollimata eelnevalt kolmandate riikide hankesüsteemi;

| — | komisjon ei analüüsinud täielikult vaktsiinidega seotud võimalikke tootmis- ja tarneprobleeme enne enamiku lepingute allkirjastamist. Komisjon moodustas tootmis- ja tarneahelate toetamiseks töörühma alles 2021. aasta veebruaris ning kuigi töörühm aitas kõrvaldada kitsaskohti, oli selle mõju vaktsiinitootmise kasvule ebaselge; |
| --- | --- |

—

komisjon ei analüüsinud täielikult vaktsiinidega seotud võimalikke tootmis- ja tarneprobleeme enne enamiku lepingute allkirjastamist. Komisjon moodustas tootmis- ja tarneahelate toetamiseks töörühma alles 2021. aasta veebruaris ning kuigi töörühm aitas kõrvaldada kitsaskohti, oli selle mõju vaktsiinitootmise kasvule ebaselge;

(10)

| — | komisjon tagas mitmekesise vaktsiiniportfelli, kuid aastatel 2022–2023 sõltub EL peamiselt ühest tarnijast; |
| --- | --- |

—

komisjon tagas mitmekesise vaktsiiniportfelli, kuid aastatel 2022–2023 sõltub EL peamiselt ühest tarnijast;

| — | komisjon toetas lepingute rakendamist tihedas koostöös liikmesriikidega, kuid neil jõupingutustel oli tarneprobleemide lahendamiseks piiratud mõju; |
| --- | --- |

—

komisjon toetas lepingute rakendamist tihedas koostöös liikmesriikidega, kuid neil jõupingutustel oli tarneprobleemide lahendamiseks piiratud mõju;

| — | ELi uusi norme ja tegevusi ei määratud kõnealuses valdkonnas kindlaks komisjoni teostatava mõju eelhindamise põhjal; |
| --- | --- |

—

ELi uusi norme ja tegevusi ei määratud kõnealuses valdkonnas kindlaks komisjoni teostatava mõju eelhindamise põhjal;

(11)

PEAB TERVITATAVAKS komisjoni vastust kontrollikoja järeldustele ja nende soovituste rakendamiseks juba tehtud algatusi, sealhulgas ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus meditsiinivahenditega seotud meetmete raamistiku kohta rahvatervisealase hädaolukorra puhul liidu tasandil (2);

(12)

| — | koostada ühe aasta jooksul alates hädaolukorra raamistiku määruse (3) ja muudetud finantsmääruse (4) vastuvõtmisest pandeemiaperioodi hankesuunised, tuginedes saadud kogemustele, võttes võimaluse korral arvesse olemasolevaid tõendeid, et teha kindlaks head tavad tulevaste läbirääkimisrühmade jaoks; |
| --- | --- |

—

koostada ühe aasta jooksul alates hädaolukorra raamistiku määruse (3) ja muudetud finantsmääruse (4) vastuvõtmisest pandeemiaperioodi hankesuunised, tuginedes saadud kogemustele, võttes võimaluse korral arvesse olemasolevaid tõendeid, et teha kindlaks head tavad tulevaste läbirääkimisrühmade jaoks;

| — | viia läbi ELi hankeid käsitleva lähenemisviisi riskihindamine, et pakkuda välja asjakohased meetmed; |
| --- | --- |

—

viia läbi ELi hankeid käsitleva lähenemisviisi riskihindamine, et pakkuda välja asjakohased meetmed;

| — | viia läbi sõltumatu hindamine menetluste piisavuse kohta, et hinnata rahvatervise seisukohast ELi poolt hangitud COVID-19 vaktsiinide tõhusust, hindu, maksemudelit ja koguseid, lepingutingimuste elemente ja läbirääkimisrühma valikukriteeriume, et neid saaks kasutada väljatöötatavates suunistes; |
| --- | --- |

—

viia läbi sõltumatu hindamine menetluste piisavuse kohta, et hinnata rahvatervise seisukohast ELi poolt hangitud COVID-19 vaktsiinide tõhusust, hindu, maksemudelit ja koguseid, lepingutingimuste elemente ja läbirääkimisrühma valikukriteeriume, et neid saaks kasutada väljatöötatavates suunistes;

| — | korraldada tihedas koostöös liikmesriikidega õppusi, et testida kõiki oma ajakohastatud pandeemia hankeraamistiku osi, et teha kindlaks mis tahes puudused ja parandamist vajavad valdkonnad; |
| --- | --- |

—

korraldada tihedas koostöös liikmesriikidega õppusi, et testida kõiki oma ajakohastatud pandeemia hankeraamistiku osi, et teha kindlaks mis tahes puudused ja parandamist vajavad valdkonnad;

(13)

RÕHUTAB, kui oluline on omandada õppetunde COVID-19 vaktsiinide hankimisest. Võttes arvesse ülemaailmse pandeemia konteksti, mille tingimustes lepingute üle läbirääkimisi peeti, ja ilma et see piiraks konteksti arvessevõtmist, rõhutavad liikmesriigid, et soovivad endale tulevastes lepingutes suuremat paindlikkust, eelkõige seoses ostetud koguste, tarnegraafikute ja sõltuvalt tarnitud vaktsiinidest maksmisega vaktsiinide kättesaamisel, samuti vastuvõetavate aegumistähtaegade täpsemat määratlemist. Võttes arvesse ELi rolli ülemaailmse reageerimise aktiivsel toetamisel vaktsiinide annetamise kaudu, KUTSUB ÜLES leevendama annetamistingimusi, et võimaldada kiiret tarnimist otse kolmandatele riikidele või riigisiseste dooside annetamist.

(14)

AVALDAB KAHETSUST, et komisjon ei ole vastanud kontrollikoja teabenõuetele seoses 19. mail 2021 Pfizer/BioNTechiga allkirjastatud lepingu eelläbirääkimistega, ning KUTSUB komisjoni ÜLES esitama teavet, mis on vajalik, et liidu institutsioonid ja asutused saaksid täita oma aluslepingutest tulenevaid ülesandeid.

---

(1)  Komisjoni 18. juuni 2020. aasta otsuse C(2020) 4192 final lisa.

1

(2)  COM(2021) 577 final.

2

(3)  2021/0294 (NLE)

3

(4)  2022/0162 (COD)

4

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/18

---

Järeldused vaktsineerimise kui ühe tõhusaima vahendi kohta haiguste ennetamiseks ja rahvatervise parandamiseks

(2022/C 484/05)

Sissejuhatus

Vaktsineerimist peetakse üheks kõige tõhusamaks rahvatervise vahendiks, et nakkushaigusi ennetada ning leevendada nende kõige kahjulikumat mõju. Vaktsineerimine ei ole oluline mitte ainult laste, vaid ka täiskasvanute jaoks kogu eluajal. Vaktsiinid on olnud murranguline leiutis meditsiini ajaloos ja nende väljatöötamisel on olnud märkimisväärne mõju rahvatervisele. Palju haigusi on vaktsineerimisega ennetatud, vähendades seeläbi tervishoiusüsteemide koormust ja hoides aastas ära hinnanguliselt 3,5–5 miljonit surmajuhtumit (1). Rõuged on tänu vaktsineerimisele isegi likvideeritud.

Tänapäeval on vaktsineerimine siiski omaenda edukuse ohver. Mõned inimesed ei ole enam teadlikud selliste nakkushaiguste mõjust, mida vaktsineerimiskavade tõttu enam ei esine ning seetõttu võivad paljud isegi kahelda vaktsineerimise tähtsuses. Paljudes ELi piirkondades jääb vaktsineerituse määr soovitatud tasemest tunduvalt allapoole. Sellises olukorras võivad nakkushaigused kergesti taas puhkeda. Selle näiteks on leetrite epideemia, mis on viimastel aastatel puhkenud mitmes Euroopa riigis.

Viimastel aastakümnetel on vähenenud inimeste valmisolek saada vaktsiine, mis on ohutud, tõhusad, soovitatavad ja kättesaadavad . Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) hindab, et vaktsiinikõhklus on üks kümnest maailma suurimast terviseohust. Vaktsiinikõhklus varieerub sõltuvalt kontekstist, riigist ja asjaomase vaktsiini tüübist ning on seetõttu eriti keeruline probleem. Ühtset sobivat lahendust ei ole ning vaja on püsivaid jõupingutusi, et parandada dialoogi kodanikega, mõista inimeste muresid ja töötada välja kohandatud vaktsineerimisstrateegiaid koos sihipäraste teavituskampaaniatega.

COVID-19 pandeemia on selle probleemi suurust ja ulatust veelgi rohkem esile toonud. COVID-19 vaktsiinikõhklust mõjutasid oluliselt mitmesugused tegurid, mille hulgas on valdav olnud mure vaktsiini tajutava ohutuse ja tõhususe pärast. Kuigi mõnes ELi liikmesriigis ei saavutatud COVID-19 vaktsineerimiskampaaniatega väga kõrget vaktsineerituse määra, olid tulemused mõnes Euroopa Liidu osas muljetavaldavad.

Positiivse poole pealt on pandeemia tõttu kiiresti välja töötatud ka mitmed olulised lahendused ja vahendid, mida saame juba praegu kasutada. Olulisi edusamme on tehtud näiteks digitaliseerimise alal. ELi tasandil on parandatud andmete kogumist ja vahetamist ning on loodud ELi digitaalne COVID-tõend, mis on oluline samm sellise ülemaailmse standardi loomisel, mis on osa rahvatervisemeetmetest, mis võetakse pandeemia leviku piiramiseks. ELi strateegia COVID-19 vaktsiinide kohta, (2) millele järgnes tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse (HERA) käivitamine, on samuti suur samm edasi, et tagada meditsiiniliste vastumeetmete, näiteks vaktsiinide ja ravimite väljatöötamine, hankimine, ostmine ja levitamine ELi tasandil. Veel üks sama oluline saavutus on Euroopa terviseliidu loomine, mille eesmärk on tugevdada peamiste asutuste kriisideks valmisolekut ja neile reageerimist.

Peame COVID-19 pandeemiast õppima, et tagada piisav valmisolek tulevasteks rahvatervise kriisideks. Sellega seoses võib ELi suunduv põgenike voog kujutada endast rahvatervisealast probleemi, eelkõige nimetatud isikute rühmale endale, aga ka liikmesriikidele, kes peaksid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele kaasama kõik sellised isikud oma vaktsineerimisstrateegiatesse. Lisaks peaksime võtma arvesse kliimamuutuste võimalikku kaugeleulatuvat mõju rahvatervisele koos võimalike muutustega nakkushaiguste, eelkõige siirutajatega levivate haiguste, nagu hantaviiruse, puukentsefaliidi, Lyme’i tõve ja malaaria levikus.

Seda silmas pidades peaksid liikmesriigid suurendama oma ühiseid jõupingutusi, tuginedes nõukogu 2018. aasta soovitusele vaktsiinennetatavate haiguste tõrje koostöö tõhustamise kohta (3) ja COVID-19 pandeemiast viimastel aastatel saadud kogemustele.

Kuigi vaktsineerimisteenused, -programmid ja -poliitika kuuluvad liikmesriikide vastutusalasse, võivad liikmesriigid, võttes arvesse nakkushaiguste piiriülest olemust ja riiklike immuniseerimisprogrammide ees seisvaid ühiseid väljakutseid, eelkõige COVID-19 pandeemiat, rännet või ahvirõugete puhangut, saada kasu veelgi koordineeritumast ELi lähenemisviisist epideemiate ja vaktsiinennetatavate haiguste leviku ennetamiseks ja piiramiseks.

Võitlus vaktsiinikõhkluse vastu: väärinfo ja desinformatsiooni oht ja vajadus suurendada avalikkuse usaldust vaktsineerimise suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

| 1. | TULETAB MEELDE, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 kohaselt tuleb liikmesriikide poliitikat täiendavad liidu meetmed suunata rahvatervise parandamisele, füüsiliste ja vaimsete haiguste ennetamisele ning füüsilist ja vaimset tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | TUNNISTAB, et kuigi vaktsineerimisprogrammide eest vastutavad liikmesriigid, võib paremini koordineeritud ELi lähenemisviisil olla üldiselt lisaväärtus, arvestades vaktsiinennetatavate haiguste piiriülest olemust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | MÄRGIB, et vaktsiinikõhklusel on erinevad algpõhjused. Erinevad olukorrad, nagu rutiinne vaktsineerimine tuntud vaktsiinidega või uute vaktsiinidega vaktsineerimine COVID-19 pandeemia sarnaste tervisekriiside ajal, nõuavad erinevaid lahendusi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | TUNNISTAB, et COVID-19 pandeemia näitas selgelt ohte ja probleeme, mida väärinfo ja desinformatsioon meie ühiskonnale kujutavad. Infodeemia – liiga palju teavet, sealhulgas valet või eksitavat teavet digitaalses ja füüsilises keskkonnas haiguspuhangu ajal (4) – oli üks olulisi tegureid, mis suurendas riske inimeste tervisele, tervishoiusüsteemidele ja tõhusale kriisiohjamisele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | TULETAB MEELDE 5. detsembril 2018 vastu võetud komisjoni ja kõrge esindaja ühisteatist, millega käivitati väärinfovastane tegevuskava, (5)26. aprillil 2018 vastu võetud komisjon teatist veebis leviva väärinfoga võitlemise kohta, (6)26. mail 2021 vastu võetud komisjon teatist „Suuniseid desinformatsiooni käsitleva tegevusjuhendi tõhustamise kohta“, (7)26. aprillil 2018 vastu võetud komisjon teatist vaktsiinennetatavate haiguste tõrje koostöö tõhustamise kohta (8) ja 10. juunil 2020 vastu võetud komisjoni ja kõrge esindaja ühisteatist „Võitlus COVID-19 kohta levitatava väärinfoga – faktid selgeks“ (9); |
| --- | --- |

5.

| 6. | TULETAB MEELDE nõukogu järeldusi, mis käsitlevad vastupanuvõime suurendamist ja hübriidohtude, sealhulgas desinformatsiooni vastu võitlemist COVID-19 pandeemia kontekstis, (10) nõukogu soovitust vaktsiinennetatavate haiguste tõrje koostöö tõhustamise kohta, (11) milles pööratakse erilist tähelepanu vaktsiinikõhklusele ja desinformatsioonile, mis nihutavad üldsuse tähelepanu keskme vaktsineerimise kasulikkuselt teaduses kahtlemise ning võimalike kõrvaltoimete kartuse suunas, ning VÕTAB TEADMISEKS Euroopa Komisjoni tegevuskava, (12) mis käsitleb soovituses nõutud meetmete rakendamist, ning vaktsineerimist käsitleva ühismeetme (13) tegevused, milles antakse soovitusi ja konkreetseid vahendeid, et reageerida tugevamalt vaktsineerimisega seotud probleemidele, sealhulgas edendada vaktsineerimisega nõustumist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | TULETAB MEELDE komisjonile esitatud aruannet vaktsiinide usaldamise olukorrast ELis ja Ühendkuningriigis, mis avaldati 11. detsembril 2020 (14). |
| --- | --- |

7.

| 8. | TULETAB MEELDE Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse 29. juunil 2021. aastal avaldatud aruannet „Võitlus internetis vaktsiinide kohta väärinfo levitamise vastu ELis“ (Countering online vaccine misinformation in the EU), (15) milles uuriti tõendeid selle kohta, kuidas võidelda internetis vaktsiinide kohta väärinfo levitamise vastu ELis, ning SOOVIB ESILE TÕSTA ECDC hallatavat Euroopa vaktsineerimisteabe portaali, (16) mis pakub täpseid ja ajakohaseid tõendeid vaktsineerimise kohta koos ülevaatega ELi mehhanismidest, millega tagatakse vaktsiinide ohutus ja tõhusus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | TULETAB MEELDE Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus, (17) ning samuti TERVITAB ECDC üldist rolli ja panust, sealhulgas vaktsineerimisega seotud väärinfo ja desinformatsiooni vastase võitluse hõlbustamisel ja ning vaktsineerimise suhtes usalduse suurendamisel, näiteks e-õppe kursustega selle kohta, kuidas käsitleda internetis vaktsineerimisega seotud väärinfot (18); |
| --- | --- |

9.

| 10. | VÄLJENDAB HEAMEELT programmi „EL tervise heaks“ üle, mis edendab ambitsioonikalt kogu liitu hõlmavat ja sektoriülest kriisiennetust, pöörates erilist tähelepanu vaktsineerituse määra parandamisele liikmesriikides, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid nii üldsusele kui ka konkreetsetele rühmadele suunatud teadlikkuse suurendamise kampaaniateks ja teavitusmeetmeteks, et ennetada ja käsitleda vaktsiinikõhklust, väärinfot ja desinformatsiooni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | PEAB TERVITATAVAKS programmi „Horisont 2020“ meetmeid, millega võideldakse vaktsiinialase väärinfo vastu, ning vaktsineerituse taset parandavate vahendite väljatöötamist, ning programmi „Euroopa horisont“ meetmeid, mille eesmärk on pakkuda tõendeid, et võidelda paremini väärinfo ja desinformatsiooni vastu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | TERVITAB WHO poolt 1. aprillil 2020 avaldatud vaktsineerimise tegevuskava aastani 2030, (19) mille eesmärk on tegeleda vaktsiinikõhklusega, töötades välja tugevad ja uuenduslikud strateegiad, et leevendada vaktsiinialast väärinfot ning vähendada selle levikut ja negatiivset mõju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | RÕHUTAB vajadust pidevalt analüüsida ja avalikult teavitada vaktsineerimise individuaalsetest riskidest ja eelistest eri riskirühmades ning selliste riskirühmade seas, millel on ebapiisavad teabeallikad, näiteks sotsiaalsete, kultuuriliste või keeleliste probleemide tõttu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES:






  — | Kasutama interdistsiplinaarseid (sealhulgas rahvatervise, digitaalse tervishoiu, kommunikatsiooni-, sotsiaalmeedia- ja käitumisalaseid) eksperditeadmisi, et tõhustada jõupingutusi vaktsiinialase väärinfo ja desinformatsiooni vastu võitlemiseks ning kohaldada vaktsiinidega seotud kommunikatsioonis tugevamat, tõenditel põhinevat ja strateegilisemat lähenemisviisi, milles asjaosaliste vahelised sõnumid oleksid omavahel kooskõlas; |
| --- | --- | --- |

14.

—

Kasutama interdistsiplinaarseid (sealhulgas rahvatervise, digitaalse tervishoiu, kommunikatsiooni-, sotsiaalmeedia- ja käitumisalaseid) eksperditeadmisi, et tõhustada jõupingutusi vaktsiinialase väärinfo ja desinformatsiooni vastu võitlemiseks ning kohaldada vaktsiinidega seotud kommunikatsioonis tugevamat, tõenditel põhinevat ja strateegilisemat lähenemisviisi, milles asjaosaliste vahelised sõnumid oleksid omavahel kooskõlas;

| 15. | KUTSUB KOMISJONI ÜLES:






  — | looma vaktsiinikõhklust käsitleva ekspertide foorumi, mis viib kokku kõigi asjaomaste valdkondade eksperdid, et arutada, vahetada parimaid tavasid, võtta järelmeetmeid vaktsineerimise ühismeetme (EU-JAV) meetmete alusel väljaspool projekti ennast ning eelkõige hõlbustada ja kiirendada teabevahetust ELi asutustega, et anda suuniseid selle kohta, kuidas suurendada vaktsineerituse määra kogu Euroopa Liidus, seejuures tehes seda ilma olemasolevate algatuste dubleerimiseta ja minimeerides liikmesriikide halduskoormust; |
| --- | --- | --- |

15.

—

looma vaktsiinikõhklust käsitleva ekspertide foorumi, mis viib kokku kõigi asjaomaste valdkondade eksperdid, et arutada, vahetada parimaid tavasid, võtta järelmeetmeid vaktsineerimise ühismeetme (EU-JAV) meetmete alusel väljaspool projekti ennast ning eelkõige hõlbustada ja kiirendada teabevahetust ELi asutustega, et anda suuniseid selle kohta, kuidas suurendada vaktsineerituse määra kogu Euroopa Liidus, seejuures tehes seda ilma olemasolevate algatuste dubleerimiseta ja minimeerides liikmesriikide halduskoormust;

| — | tugevdama vajaduse korral ELi vaktsineerimispoliitika ja desinformatsioonivastase võitluse poliitika koordineerimist, et toetada tõhusamat terviklikku lähenemisviisi, sealhulgas esitades komisjoni teatise vaktsiinikõhkluse vastu võitlemise kohta; |
| --- | --- |

—

tugevdama vajaduse korral ELi vaktsineerimispoliitika ja desinformatsioonivastase võitluse poliitika koordineerimist, et toetada tõhusamat terviklikku lähenemisviisi, sealhulgas esitades komisjoni teatise vaktsiinikõhkluse vastu võitlemise kohta;

| — | esitama koos ECDCga liikmesriikidele taotluse korral mittesiduvad kohandatud soovitused ja suunised selle kohta, kuidas võidelda vaktsiinikõhkluse vastu, võttes arvesse riikide eripärasid; |
| --- | --- |

—

esitama koos ECDCga liikmesriikidele taotluse korral mittesiduvad kohandatud soovitused ja suunised selle kohta, kuidas võidelda vaktsiinikõhkluse vastu, võttes arvesse riikide eripärasid;

| — | andma liikmesriigi taotlusel liikmesriikides riiklike vaktsineerimisprogrammide eest vastutavatele isikutele nõu kõigi asjakohaste ELi programmide ja vahendite kasutamise kohta sihipäraste vaktsineerimiskampaaniate jaoks ning selle kohta, kuidas neid kampaaniaid hinnata; |
| --- | --- |

—

andma liikmesriigi taotlusel liikmesriikides riiklike vaktsineerimisprogrammide eest vastutavatele isikutele nõu kõigi asjakohaste ELi programmide ja vahendite kasutamise kohta sihipäraste vaktsineerimiskampaaniate jaoks ning selle kohta, kuidas neid kampaaniaid hinnata;

| 16. | KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES:






  — | töötama välja koolitusvõimalused (teavitamis- ja sotsiaalmeediakoolitus), et võimaldada tervishoiutöötajatel ja tervishoiuvaldkonna kommunikatsiooniekspertidel paremini tundma õppida tõhusaid meetodeid ja vahendeid vaktsiinialase väärinfo ja desinformatsiooni vastu võitlemiseks, sealhulgas veebis, et töötada välja kommunikatsioonistrateegiad või tagada tervishoiutöötajate ja kodanike vahel tõhus kommunikatsioon vaktsineerimise kasulikkuse teemal (jagatud otsuste tegemine), kaasates vaktsineerimiskoalitsiooni ning tervishoiutöötajate ja üliõpilaste ühendused riikide tasandil; |
| --- | --- | --- |

16.

—

töötama välja koolitusvõimalused (teavitamis- ja sotsiaalmeediakoolitus), et võimaldada tervishoiutöötajatel ja tervishoiuvaldkonna kommunikatsiooniekspertidel paremini tundma õppida tõhusaid meetodeid ja vahendeid vaktsiinialase väärinfo ja desinformatsiooni vastu võitlemiseks, sealhulgas veebis, et töötada välja kommunikatsioonistrateegiad või tagada tervishoiutöötajate ja kodanike vahel tõhus kommunikatsioon vaktsineerimise kasulikkuse teemal (jagatud otsuste tegemine), kaasates vaktsineerimiskoalitsiooni ning tervishoiutöötajate ja üliõpilaste ühendused riikide tasandil;

| — | edendama teavituskampaaniaid vaktsineerimise kasulikkuse kohta, sealhulgas partnerluste kaudu haridussektori ja sotsiaalpartneritega ning meediale suunatud meetmetega, pöörates erilist tähelepanu sotsiaalmeedia platvormide kohustustele ja rollile; |
| --- | --- |

—

edendama teavituskampaaniaid vaktsineerimise kasulikkuse kohta, sealhulgas partnerluste kaudu haridussektori ja sotsiaalpartneritega ning meediale suunatud meetmetega, pöörates erilist tähelepanu sotsiaalmeedia platvormide kohustustele ja rollile;

| — | toetama riikide poliitikameetmeid, millega tagatakse, et võrdseid, kättesaadavaid ja atraktiivseid vaktsineerimisteenuseid pakutakse kõigile inimestele, keda saab vaktsineerida, tagades et vaktsineerimise võimalus ei jääks kasutamata; |
| --- | --- |

—

toetama riikide poliitikameetmeid, millega tagatakse, et võrdseid, kättesaadavaid ja atraktiivseid vaktsineerimisteenuseid pakutakse kõigile inimestele, keda saab vaktsineerida, tagades et vaktsineerimise võimalus ei jääks kasutamata;

ELi koostöö tugevdamine, et valmistuda tulevasteks väljakutseteks: parimatele tavadele ja saadud kogemustele tuginemine

| 17. | MÄRGIB, et COVID-19 pandeemia on oluliselt ja enneolematult mõjutanud vaktsineerimispoliitikat Euroopa ja riikide tasandil. Kuigi mõnes liikmesriigis on COVID-19 vastase vaktsineerimisega nõustumise tase kõrge, ei ole see paljudes liikmesriikides olnud piisav. Pandeemia on samuti kiirendanud selliste uute vahendite ja lahenduste väljatöötamist, mille alusel saab EL soodustada koostööd vaktsineerimisstrateegiate ja -programmide valdkonnas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | RÕHUTAB ELi tugevdatud koostöö eeliseid vaktsiinide suhtes usaldamatuse vastu võitlemisel ja vaktsiinide kasutamise edendamisel; ja tõdeb sellega seoses, et lähenemisviisid, mis põhinevad samadel teaduslikel andmetel aga on siiski märkimisväärselt erinevad, võivad mõnel juhul negatiivselt mõjutada üldsuse usaldust vaktsineerimise vastu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | TULETAB MEELDE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, mis on olnud ELi suur edulugu. |
| --- | --- |

19.

| 20. | TULETAB MEELDE komisjoni 17. juunil 2020 esitatud ELi vaktsiinistrateegiat COVID-19 vastaste vaktsiinide väljatöötamise, tootmise ja kasutuselevõtu kiirendamiseks, mis võimaldas liikmesriikidel ühiselt hankida COVID-19 vaktsiinid ja tagada nende õigeaegne kättesaadavus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | TERVITAB tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse (HERA) loomist, mis peaks töötama selle nimel, et parandada valmisolekut ja reageerimist tõsistele piiriülestele ohtudele meditsiiniliste vastumeetmete valdkonnas, ning peaks seda tehes tegema tihedat koostööd liikmesriikidega. Tähelepanu tuleks pöörata meditsiiniliste vastumeetmete elluviimisega seotud probleemide lahendamisele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | MÄRGIB, et kuna rahvusvaheline liikuvus ja ränne on suurenenud, peaks vaktsineerimise alasel koostööl olema alati ülemaailmne mõõde; |
| --- | --- |

22.

| 23. | TULETAB MEELDE komisjoni teatist „Ukrainas toimuva sõja eest põgenevate inimeste vastuvõtmine: Euroopa ettevalmistamine vajaduste katmiseks“, mis võeti vastu 23. märtsil 2022 ja milles rõhutatakse vajadust suurendada ümberasustatud ukrainlaste vaktsineeritust, pöörates erilist tähelepanu laste vaktsineerimise programmidele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | TULETAB MEELDE Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) 8. märtsil 2022 avaldatud suuniseid „Nakkushaiguste ennetamise ja tõrje operatiivsed rahvatervise kaalutlused Venemaa Ukraina vastase agressiooni kontekstis“; |
| --- | --- |

24.

| 25. | JUHIB TÄHELEPANU sellele, et nakkushaiguste esinemist ELis mõjutavad eeldatavasti ka muud ülemaailmsed probleemid ja kriisid, eelkõige kliimamuutused, mis tõenäoliselt suurendavad puukentsefaliidi, Lääne-Niiluse palaviku, denguepalaviku ning muude siirutajate kaudu levivate haiguste levimist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | TUNNUSTAB Euroopa ravimiametite võrgustiku tööd vaktsiinide valdkonnas, millega tagatakse ravimite kvaliteet, tõhusus ja ohutus Euroopa Liidus. Ravimiametite võrgustiku töö eeldab teaduslike võrgustike loomist, võrdlusuuringuid ja tihedat koostööd riiklike pädevate asutuste vahel, mis aitab saada põhjalikke teaduslikke teadmisi vaktsiinide kohta ja suurendab usaldust Euroopa elanikkonna hulgas; |
| --- | --- |

26.

| 27 | KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES:






  — | edendama täiskasvanute vaktsineerimiskampaaniaid kaitseks selliste nakkushaiguste eest, millel võivad olla tõsised tagajärjed. Need on näiteks leetrid, difteeria, teetanus või poliomüeliit; |
| --- | --- | --- |

27

—

edendama täiskasvanute vaktsineerimiskampaaniaid kaitseks selliste nakkushaiguste eest, millel võivad olla tõsised tagajärjed. Need on näiteks leetrid, difteeria, teetanus või poliomüeliit;

| — | jätkama laste vaktsineerimiskampaaniaid ja kaitsma nakkushaiguste eest vaktsineerimisega veel kaitsmata lapsi, st viima läbi järelvaktsineerimise kampaaniaid; |
| --- | --- |

—

jätkama laste vaktsineerimiskampaaniaid ja kaitsma nakkushaiguste eest vaktsineerimisega veel kaitsmata lapsi, st viima läbi järelvaktsineerimise kampaaniaid;

| — | toetama tervishoiusüsteemi digitaliseerimist ja uurima võimalust arendada välja meditsiiniasutuste suutlikkus säilitada elektroonilist teavet inimeste vaktsineerimisstaatuse kohta; |
| --- | --- |

—

toetama tervishoiusüsteemi digitaliseerimist ja uurima võimalust arendada välja meditsiiniasutuste suutlikkus säilitada elektroonilist teavet inimeste vaktsineerimisstaatuse kohta;

| — | looma tervishoiusektoris piisavad tööjõuressurssid, et oleks võimalik kiiresti ja tõhusalt reageerida terviseohtudele, ja neid ressursse säilitama, ning parandama vaktsineeritust tervishoiutöötajate seas, mis on üldsuse jaoks eeskujuks hea tervisetava kohta; |
| --- | --- |

—

looma tervishoiusektoris piisavad tööjõuressurssid, et oleks võimalik kiiresti ja tõhusalt reageerida terviseohtudele, ja neid ressursse säilitama, ning parandama vaktsineeritust tervishoiutöötajate seas, mis on üldsuse jaoks eeskujuks hea tervisetava kohta;

| — | edendama elukestvat terviseharidust ja terviseteadlikkust; |
| --- | --- |

—

edendama elukestvat terviseharidust ja terviseteadlikkust;

| 28. | KUTSUB KOMISJONI ÜLES:






  — | samal ajal kui tagatakse terviseandmete kaitse, uurima võimalusi kõrvaldada riiklike (ja sellest madalama tasandi) vaktsineerimise infosüsteemide koostalitlusvõime õiguslikud ja tehnilised tõkked, kui need on olemas, ning sellest saadavat lisaväärtust, kasutades selleks võimalusi, mida pakuvad olemasolevad või tulevased piiriülesed terviseandmete vahetamise mehhanismid, ning uurima vaktsineerimistõendite digitaalse versioonist saadavat lisaväärtust, võttes arvesse kogemusi Euroopa digitaristu ja muude olemasolevate vahenditega, nagu rahvusvaheline vaktsineerimis- või profülaktikatõend; |
| --- | --- | --- |

28.

—

samal ajal kui tagatakse terviseandmete kaitse, uurima võimalusi kõrvaldada riiklike (ja sellest madalama tasandi) vaktsineerimise infosüsteemide koostalitlusvõime õiguslikud ja tehnilised tõkked, kui need on olemas, ning sellest saadavat lisaväärtust, kasutades selleks võimalusi, mida pakuvad olemasolevad või tulevased piiriülesed terviseandmete vahetamise mehhanismid, ning uurima vaktsineerimistõendite digitaalse versioonist saadavat lisaväärtust, võttes arvesse kogemusi Euroopa digitaristu ja muude olemasolevate vahenditega, nagu rahvusvaheline vaktsineerimis- või profülaktikatõend;

| — | pöörama erilist tähelepanu teadusuuringutele ja innovatsioonile ning uurima võimalusi toetada uute vaktsiinide väljatöötamist (uuesti) tekkivate nakkusohtude vastu, pöörates erilist tähelepanu haigustele, mis levivad siirutajatega; |
| --- | --- |

—

pöörama erilist tähelepanu teadusuuringutele ja innovatsioonile ning uurima võimalusi toetada uute vaktsiinide väljatöötamist (uuesti) tekkivate nakkusohtude vastu, pöörates erilist tähelepanu haigustele, mis levivad siirutajatega;

| — | paluma ECDC-l ajakohastada oma rahvatervisealaseid suuniseid, milles käsitletakse hiljuti ELi/EMPsse saabunud rändajate nakkushaiguste sõeluuringuid ja vaktsineerimist, võttes arvesse olemasolevaid riiklikke rahvatervise suuniseid; |
| --- | --- |

—

paluma ECDC-l ajakohastada oma rahvatervisealaseid suuniseid, milles käsitletakse hiljuti ELi/EMPsse saabunud rändajate nakkushaiguste sõeluuringuid ja vaktsineerimist, võttes arvesse olemasolevaid riiklikke rahvatervise suuniseid;

| 29. | KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES:






  — | töötama välja virtuaalse andmebaasi, mis tugineb COVID-19 vaktsiinide hankimise juhtnõukogu vajaduste jaoks välja töötatud „Bazaari vahendist“ saadud headele tavadele ja kogemustele ning mis hõlbustab vabatahtlikku teabevahetust oluliste vaktsiinide võimaliku ülejäägi ja nappuse kohta, võimaldades seega vaktsiinide võimalikku edasimüümist või annetamist liikmesriikide vahel; |
| --- | --- | --- |

29.

—

töötama välja virtuaalse andmebaasi, mis tugineb COVID-19 vaktsiinide hankimise juhtnõukogu vajaduste jaoks välja töötatud „Bazaari vahendist“ saadud headele tavadele ja kogemustele ning mis hõlbustab vabatahtlikku teabevahetust oluliste vaktsiinide võimaliku ülejäägi ja nappuse kohta, võimaldades seega vaktsiinide võimalikku edasimüümist või annetamist liikmesriikide vahel;

| — | kasutama vajaduse korral võimalust teha vaktsiinide ühishankeid, võttes samal ajal arvesse liidu tasandil tunnustatud tõsiseid piiriüleseid terviseohte ja liikmesriikide tegelikke vajadusi; |
| --- | --- |

—

kasutama vajaduse korral võimalust teha vaktsiinide ühishankeid, võttes samal ajal arvesse liidu tasandil tunnustatud tõsiseid piiriüleseid terviseohte ja liikmesriikide tegelikke vajadusi;

| — | toetama Euroopa ravimiametite võrgustikku piisavate ressurssidega ja paindliku mehhanismi kaudu, et kindlustada võrgustiku tööd ja tagada pikas perspektiivis selle panuse jätkusuutlikkus. |
| --- | --- |

—

toetama Euroopa ravimiametite võrgustikku piisavate ressurssidega ja paindliku mehhanismi kaudu, et kindlustada võrgustiku tööd ja tagada pikas perspektiivis selle panuse jätkusuutlikkus.

---

(1)  https://www.who.int/health-topics/vaccines-and-immunization#tab=tab_.

(2)  COM(2020) 245 final.

(3)  COM(2018) 244 final.

(4)  https://www.who.int/health-topics/infodemic#tab=tab_1.

(5)  JOIN/2018/36 final.

(6)  COM(2018) 236 final.

(7)  COM(2021) 262 final.

(8)  COM(2018) 245 final.

(9)  JOIN/2020/8 final.

(10)  ST 14064/20.

(11)  COM(2018) 244 final.

(12)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2022-07/2019-2022_roadmap_en.pdf.

(13)  https://eu-jav.com/.

(14)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2022-11/2020_confidence_rep_en.pdf

(15)  https://www.ecdc.europa.eu/en/news-events/ecdc-launches-report-countering-online-vaccine-misinformation-eueea.

(16)  https://vaccination-info.eu/en.

(17)  2020/0320(COD).

(18)  https://www.ecdc.europa.eu/en/news-events/e-learning-how-address-online-vaccination-misinformation

(19)  https://www.who.int/publications/m/item/immunization-agenda-2030-a-global-strategy-to-leave-no-one-behind.

---

Euroopa Komisjon

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/24

---

Euro vahetuskurss (1)

19. detsember 2022

(2022/C 484/06)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0598 |
| JPY | Jaapani jeen | 144,65 |
| DKK | Taani kroon | 7,4382 |
| GBP | Inglise nael | 0,87118 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,0063 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9884 |
| ISK | Islandi kroon | 151,90 |
| NOK | Norra kroon | 10,5025 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,233 |
| HUF | Ungari forint | 403,18 |
| PLN | Poola zlott | 4,6853 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9107 |
| TRY | Türgi liir | 19,7676 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5794 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4472 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,2428 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6632 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4378 |
| KRW | Korea vonn | 1 377,17 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,3074 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3901 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5395 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 506,72 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6912 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,649 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,923 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,6327 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,9743 |
| INR | India ruupia | 87,5321 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0598

JPY

Jaapani jeen

144,65

DKK

Taani kroon

7,4382

GBP

Inglise nael

0,87118

SEK

Rootsi kroon

11,0063

CHF

Šveitsi frank

0,9884

ISK

Islandi kroon

151,90

NOK

Norra kroon

10,5025

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,233

HUF

Ungari forint

403,18

PLN

Poola zlott

4,6853

RON

Rumeenia leu

4,9107

TRY

Türgi liir

19,7676

AUD

Austraalia dollar

1,5794

CAD

Kanada dollar

1,4472

HKD

Hongkongi dollar

8,2428

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6632

SGD

Singapuri dollar

1,4378

KRW

Korea vonn

1 377,17

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,3074

CNY

Hiina jüaan

7,3901

HRK

Horvaatia kuna

7,5395

IDR

Indoneesia ruupia

16 506,72

MYR

Malaisia ringit

4,6912

PHP

Filipiini peeso

58,649

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,923

BRL

Brasiilia reaal

5,6327

MXN

Mehhiko peeso

20,9743

INR

India ruupia

87,5321

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/25

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/07)

Image 1

Belgia käibele lastava 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Belgia

Motiiv: Tunnustusavaldus tervishoiusektorile erakorralise pühendumuse eest COVID-19 pandeemia ajal

Kujunduse kirjeldus: Mündi siseosas on kujutatud tervishoiutöötajat. Vasakul on kiri „Danke – Merci – Dank U“ koos tervishoiusektorile viitavate erinevate piktogrammidega. Ülevalt alla on näha rist, stetoskoop, süda, süstal, ratastool ja keemiline segu. Paremal on kujunduse autori Luc Luycxi initsiaalid. Kuna mündid vermib Hollandi Kuninglik Rahapaja, on vasakul Utrechti rahapaja tunnus (Mercuriuse sau) koos Belgia rahapaja juhataja tunnuse (Herzele omavalitsuse vapp), riigikoodiga BE ja aastaarvuga 2022.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv: 2 000 000

Käibele laskmise aeg: Kevad 2022.

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/26

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/08)

Image 2

Kreeka käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Kreeka

Motiiv: 200 aastat Kreeka esimesest põhiseadusest

Kujunduse kirjeldus: Mündil kujutatakse Epidauruses asunud Asklepiose templit koos jumal Asklepiose kujuga. Kujundus jäljendab mässuliste kreeklaste Epidauruses korraldatud esimest rahvusassambleed tähistava mälestusmedali tagakülge. See medal kingiti assambleel osalenutele kuningas Otto valitsemisajal. Mündi siseserval on sõnad „KREEKA VABARIIK“ ja „KREEKA ESIMENE PÕHISEADUS“, samuti aastaarvud „1822“ ja „2022“, palmett (Kreeka rahapaja tunnus) ja kunstniku monogramm (George Stamatopoulos).

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv: 750 000

Käibele laskmise aeg: 2022. aasta juuli

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/27

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/09)

Image 3

Hispaania käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta (2) järeldustele võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Hispaania

Motiiv: esimesest ümbermaailmareisist möödub viis sajandit

Kujunduse kirjeldus: ekspeditsioon algas Sevillas 1519. aastal ja lõppes 1522. aastal pärast esimese ümbermaailmareisi sooritamist. Mündil on kaks kujutist, millest üks on taustal olev maakera ja teine on Juan Sebastián Elcano portree. Portree allosas on suurtähtedega tekst „JUAN SEBASTIÁN ELCANO“ ja „PRIMUS CIRCUMDEDISTI ME“ („Esimene ümbermaailmareisija“) ning portreteeritava õlal on ümbermaailmareisi algus- ja lõppkuupäev (15191522). Parempoolsel küljel on suurtähtedega kirjas mündi käibele lasknud riik „ESPAÑA“ ja vermimisaasta „2022“. Vasakul pool on rahapaja tunnus.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv:1 000 000

Käibele laskmise aeg: 2022. aasta esimene kvartal

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/28

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/10)

Image 4

Hispaania käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta (2) järeldustele võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Hispaania

Motiiv: UNESCO: Garajonay rahvuspark

Kujunduse kirjeldus: Garajonay rahvuspark asub La Gomera saare keskel Kanaari saarte saarestikus ja on kantud maailmapärandi nimekirja kui silmapaistev näide hästi säilinud laurisilvast (loorberimets), mis on vanade vihmametsade ja soojade parasvöötme metsade erakordse ökosüsteemi elav näide. Need metsad katsid suurt osa Euroopast ja Põhja-Aafrikast tertsiaari ajastul.

Mündil on kujutatud vaade kaljule „Roque de Agando“ ja üks osa „Laurisilva metsast“. Parempoolses ülaosas on suurtähtedega kirjutatud sõna „ESPAÑA“ ja vermimisaasta „2022“. Üleval paremal pool on rahapaja tunnus.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv:1 000 000

Käibele laskmise aeg: 2022. aasta esimene kvartal

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/29

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/11)

Image 5

Eesti käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Eesti

Motiiv: Eesti Kirjameeste Seltsi asutamise 150. aastapäev

Kujunduse kirjeldus: Mündil on kujutatud avatud raamat ja kirjutussulg. Mündi ülaosas on poolkaares kiri „EESTI KIRJAMEESTE SELTS“ ja käibele laskmise aasta „2022“. Raamatu leheküljel on tekst „KUI ME EI SAA SUUREKS RAHVAARVULT, PEAME SAAMA SUUREKS VAIMULT“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv: 1 000 000

Käibele laskmise aeg: 2022. aasta esimene kvartal

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/30

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/12)

Image 6

Portugali käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Portugal

Motiiv: Atlandi ookeani lõunaosast ülelennu 100. aastapäev. Ülelennu sooritasid 1922. aastal Gago Coutinho ja Sacadura Cabral

Kujunduse kirjeldus: Ülelennu sooritamiseks kasutati ainult sisemisi navigeerimisvahendeid: modifitseeritud sekstanti ja kursi korrigeerijat. Mündil on kujutatud üks kolmest Fairey III biplaanist, mida kasutati Lissaboni ja Rio de Janeiro vahelise lennu sooritamiseks. Mündi serval on kiri „TRAVESSIA DO ATLÂNTICO SUL“ (ATLANDI OOKEANI LÕUNAOSAST ÜLELEND). Lennuki all on kiri „PORTUGAL 1922–2022“. Rahapaja tunnuseks on rahapaja portugalikeelne nimi „CASA DA MOEDA“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv: 1 000 000

Käibele laskmise aeg: 2022. aasta märts

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/31

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/13)

Image 7

Slovakkia käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Slovakkia

Motiiv: Mandri-Euroopa esimese kaevandusest vee väljapumpamiseks kasutatud aurumasina ehitamise 300. aastapäev

Kujunduse kirjeldus: Mündil on kujutatud kaevandusest vee väljapumpamiseks kasutatud aurumasinat, mis ehitati 1722. aastal Nová Baňa kaevanduslinnas. Tegemist oli esimese omataolise aurumasinaga Mandri-Euroopas. Selle projekteeris ja ehitas inglise insener Isaac Potter, kelle allkirjatempel on kujutatud vertikaalselt kahes reas mündi vasakpoolses alumises osas. Aurumasina paremal küljel on samuti vertikaalselt käibele laskva riigi nimi „SLOVENSKO“ ning sellest paremal aastaarvud „1722“ ja „2022“, mis on eraldatud punktiga. Mündi siseosa vasaku serva kõrval on üksteise kohal Kremnica rahapaja tunnus (Mincovňa Kremnica), mis koosneb kahe stantsi vahele paigutatud tähest „MK“ ja rahvusliku külje kujundaja Peter Valachi stiliseeritud initsiaalidest.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv: 1 000 000

Käibele laskmise aeg: 2022. aasta oktoober

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/32

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/14)

Image 8

Andorra käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta (2) järeldustele võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Andorra

Motiiv: legend Karl Suurest

Kujunduse kirjeldus: legendi kohaselt asutas keiser Karl Suur 805. aastal Andorra ja andis selle elanikele nende õigusliku staatuse. Mündil on kujutatud seda Andorra ajaloos ja kultuuris sügavalt juurdunud legendi ning taustal on kujutatud mägedest ja jõest koosnevat maastikku, mis kujutab Andorra rikkalikku loodust, ning mündi käibele lasknud riigi nime „ANDORRA“. Mündi esiplaanil on kujutatud kuulus Albrecht Düreri tehtud keiser Karl Suure portree osaline reproduktsioon ja käibele laskmise aasta „2022“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv:70 000

Käibele laskmise aeg: 2022. aasta viimane kvartal

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/33

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/15)

Image 9

Andorra käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta (2) järeldustele võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Andorra

Motiiv: 10 aasta möödumine Andorra ja Euroopa Liidu vahelise rahanduskokkuleppe jõustumisest

Kujunduse kirjeldus: kujunduse alumises osas on kujutatud eri kujuga ja suurusega pusletükid, mis sümboliseerivad Andorra Vürstiriiki ja Euroopa Liitu kuuluvaid riike. Kujunduse ülemises osas on Euroopa ühisraha sümbolit ümbritsevad tähed, mis näitavad, et nad kõik on osa euro universumist. Nende kõrval on mündi käibele laskva riigi nimi „ANDORRA“ ja aastapäevad „2012“ ja „2022“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv:70 000

Käibele laskmise aeg: 2022. aasta viimane kvartal

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/34

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/16)

Image 10

Vatikani Linnriigi käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta (2) järeldustele võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Vatikani Linnriik

Motiiv: Paavst Paulus VI 125. sünniaastapäev

Kujunduse kirjeldus: mündil on kujutatud paavsti portree. Vasakul üleval poolringis on kiri „CITTÀ DEL VATICANO“ ja üleval paremas servas kiri „PAPA PAOLO VI“. Portree vasakul pool on aastaarvud „1897“ ja „2022“ ning nende all on rahapaja tunnus „R“. All vasakul on kunstniku nimi „D. LONGO“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv:84 000

Käibele laskmise aeg: märts 2022

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/35

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/17)

Image 11

Vatikani Linnriigi käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta (2) järeldustele võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Vatikani Linnriik

Motiiv: Kalkutta ema Teresa 25. surmaaastapäev

Kujunduse kirjeldus: mündil on kujutatud ema Teresa portree koos lapsega. Ülal on poolringis kiri „MADRE TERESA DI CALCUTTA“ ja allosas on mündi käibele laskva riigi nimi „CITTÀ DEL VATICANO“. Portree paremal pool on rahapaja tunnus „R“ ja selle all aastaarvud „1997“ ja „2022“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv:84 000

Käibele laskmise aeg: september 2022

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/36

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/18)

Image 12

Eesti käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta (2) järeldustele võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Eesti

Motiiv: Ukraina ja vabadus

Kujunduse kirjeldus: mündil on kujutatud lindu käes hoidva naise siluett ja nisupea. Üleval vasakul on tekst „SLAVA UKRAINI“. All vasakul on käibele laskva riigi nimi „EESTI“ ja käibele laskmise aasta „2022“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv:2 000 000

Käibele laskmise aeg: 2022. aasta neljas kvartal

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/37

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/19)

Image 13

Soome käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta (2) järeldustele võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Soome

Motiiv: kliimauuringud Soomes

Kujunduse kirjeldus: mündil on kujutatud stiliseeritud habesamblik, mille juurtele sarnanev struktuur on reljeefselt kujutatud mündi siseosa keskel. Mündi siseosa välimisel poolel on vasakul tekst „KLIIMAUURING“ soome keeles ja paremal „KLIIMAUURING“ rootsi keeles. Mündi siseosa alumisel poolel on tekst „2022 FI“. Mündi siseosa ülemisel poolel on Soome rahapaja tunnus.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv:400 000

Käibele laskmise aeg: 2022. aasta sügis

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/38

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/20)

Image 14

Soome käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta (2)järeldustele võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Soome

Motiiv: 100 aastat Soome Rahvusballetti

Kujunduse kirjeldus: mündil on kujutatud hoogsalt ja vabalt liikuvat tantsijat, kes kannab kerget ja hõljuvat riietust, mis toob esile tantsija ilu ja nõtkuse. Mündile on märgitud ka käibele laskmise aasta „2022,“ käibele laskev riik „FI“ ja rahapaja tunnus.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv:400 000

Käibele laskmise aeg: kevad 2022.

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/39

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/21)

Image 15

Luksemburgi käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta (2) järeldustele võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Luksemburg

Motiiv: suurhertsogi Guillaume'i ja suurhertsoginna Stéphanie abielu 10. aastapäev

Kujunduse kirjeldus: mündil on kujutatud suurhertsogi Guillaume'i ja suurhertsoginna Stéphanie kaksikportree. Kaksikportree lähedal on poolringis nende nimed. Kaks abielusõrmust on aastaarvust 2022 vasakul. Mündi allosas on tekst „LËTZEBUERG“, mis tähistab käibele laskvat riiki, ning pulmakuupäev „20. oktoober 2012“. Monogramm (täht „H“ koos krooniga) tähistab suurhertsog Henri’d.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv:500 000

Käibele laskmise aeg: aprill 2022

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/40

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/22)

Image 16

Malta käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta (2) järeldustele võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Malta

Motiiv: UNESCO: Ħal Saflieni Hypogeum

Kujunduse kirjeldus: mündil on kujutatud eelajaloolise rajatise detail. Ülal vasakul on käibele laskva riigi nimi „MALTA“ ja selle all käibele laskmise aasta „2022“. All on tekst „ĦAL - SAFLIENI HYPOGEUM“ ja selle all „4 000 - 2 500 BC“. Paremal allosas on kujunduse looja Noel Galea Basoni initsiaalid „NGB“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv:192 000

Käibele laskmise aeg: mai 2022

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/41

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/23)

Image 17

Malta käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta (2) järeldustele võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Malta

Motiiv: ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (naised, rahu ja julgeolek) 22. aastapäev.

Kujunduse kirjeldus: mündil on kujutatud kolme naise nägu. Ülalt vasakult kuni alla vasakule on sõnad „WOMEN“, „PEACE“, „SECURITY“, käibele laskmise aasta „2022“ ja käibele laskva riigi nimi „MALTA“. Keskel, nägude all, on kirjas „UNSCR“ ja „1325“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv:65 500

Käibele laskmise aeg: oktoober 2022

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/42

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/24)

Image 18

Leedu käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta (2) järeldustele võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Leedu

Motiiv: Leedu korvpalli 100. aastapäev

Kujunduse kirjeldus: mündil on kujutatud Leedu kaardi kontuur, mille keskel on korvpalliväljak, mis viitab sellele, et Leedus on korvpalli mängitud juba 100 aastat. Mündi keskel on poolringis kiri „LIETUVA“ (Leedu), „1922–2022“ ja Leedu rahapaja (selle tootja) tunnus.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv:750 000

Käibele laskmise aeg: teine kvartal 2022

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/43

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/25)

Image 19

Leedu käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta (2) järeldustele võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Leedu

Motiiv: Leedu etnograafilised piirkonnad - Suvalkija

Kujunduse kirjeldus: mündil on kujutatud sõnni vapimärgil, mis on mõlemast küljest ümbritsetud hõbedaste tammeokste ja -tõrudega. Oksad on altpoolt ühendatud hõbedase lindiga, millel on kiri „VIENYBĖ TEŽYDI“ (UNITY MAY BLOSSOM). Tammeoksad sümboliseerivad piirkonna rikkalikku ajalugu, mis ulatub tagasi Leedu riigi paganlikesse aegadesse. Varem oli sõnn selles piirkonnas kõige levinum loom. Mündi ülaosas on kiri „LIETUVA“ (LEEDU) ja käibele laskmise aasta „2022“ ning allosas kiri „SUVALKIJA“ ja Leedu rahapaja tunnus.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv:500 000

Käibele laskmise aeg: 2022. aasta neljas kvartal

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/44

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2022/C 484/26)

Image 20

Läti käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta (2) järeldustele võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Läti

Motiiv: Latvijas Banka 100. aastapäev – finantskirjaoskus

Kujunduse kirjeldus: finantskirjaoskus on oluline oskus mõista ja tõhusalt kasutada erinevaid finantsoskusi, sealhulgas isiklikku finantsjuhtimist, eelarve koostamist ja investeeringuid. Finantskirjaoskus on aluseks meie rahasuhetele ja on elukestev õppeprotsess. Mündil on kujutatud puu, mis sümboliseerib finantskirjaoskuse ja -teadmiste tähtsust. Mündi ülaosas on käibele laskmise aasta „2022“, mille all on käibele laskva riigi nimi „LÄTI“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv:415 000

Käibele laskmise aeg: 2022. aasta aprill/mai

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/45

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2022/C 484/27)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 1.10.2022 |
| --- | --- |
| Kestus | 1.10.2022–31.12.2022 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Püügikoormuse rühma kood | EFF2/MED2_TR3 |
| Kalavarude rühm | Hiid-lehthännak geograafilistes alapiirkondades 8, 9, 10 ja 11 |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | Laevad kogupikkusega ≥ 18 ja < 24 m |
| Viitenumber | 13/TQ110 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

1.10.2022

Kestus

1.10.2022–31.12.2022

Liikmesriik

Itaalia

Püügikoormuse rühma kood

EFF2/MED2_TR3

Kalavarude rühm

Hiid-lehthännak geograafilistes alapiirkondades 8, 9, 10 ja 11

Kalalaevade tüüp/tüübid

Laevad kogupikkusega ≥ 18 ja < 24 m

Viitenumber

13/TQ110

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/46

---

PERSONALIEESKIRJADE ARTIKLI 29 LÕIKELE 2 VASTAV TEADE

Teade vaba ametikoha kohta: informaatika peadirektoraadi asepeadirektor (palgaaste AD 15), Brüssel

COM/2022/10422

(2022/C 484/28)

Euroopa Komisjon on avaldanud teate (viide COM/2022/10422) informaatika peadirektoraadi asepeadirektori vaba ametikoha kohta (palgaaste AD 15).

Teadet vaba ametikoha kohta saab 24 keeles lugeda ja oma kandideerimisavalduse esitada spetsiaalsel veebilehel Euroopa Komisjoni veebisaidil: https://europa.eu/!Rqbd8Y

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 484/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 484/47

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10560 - SIKA / MBCC GROUP)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 484/29)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Sika International AG („Sika“, Šveits), mis on SIKA AG („Sika AG“, Šveits) 100 % omandis tütarettevõtja, |
| --- | --- |

—

Sika International AG („Sika“, Šveits), mis on SIKA AG („Sika AG“, Šveits) 100 % omandis tütarettevõtja,

| — | LSF11 Skyscraper Holdco S.à.r.l. („MBCC“, Luksemburg), grupi MBCC Group põhiline emaettevõtja. |
| --- | --- |

—

LSF11 Skyscraper Holdco S.à.r.l. („MBCC“, Luksemburg), grupi MBCC Group põhiline emaettevõtja.

Sika omandab MBCC üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

Selle koondumise kohta saadeti komisjonile teatis juba 7. juunil 2022 (2), kuid seejärel teatis tühistati 4. juulil 2022 (3).

2.

| — | Sika: grupp, mis tegutseb üleilmsel tasandil ehitus- ja tootmissektoris kasutatavate keemiliste segude, müürimörtide, hermeetikute ja liimide, sidestus- ja toestusmaterjalide, konstruktsiooni tugevdamise süsteemide, tööstuslike põrandakatete ning katuseehitus- ja hüdroisolatsioonisüsteemide väljatöötamise, tootmise ja tarnimisega, |
| --- | --- |

—

Sika: grupp, mis tegutseb üleilmsel tasandil ehitus- ja tootmissektoris kasutatavate keemiliste segude, müürimörtide, hermeetikute ja liimide, sidestus- ja toestusmaterjalide, konstruktsiooni tugevdamise süsteemide, tööstuslike põrandakatete ning katuseehitus- ja hüdroisolatsioonisüsteemide väljatöötamise, tootmise ja tarnimisega,

| — | MBCC: grupp, mis koosneb üleilmsel tasandil tegutsevast kahest äriüksusest, s.o i) „keemilised segud“, mis pakub lahendusi klientidele betooni tootmise, tsemendi ja maa-aluste rajatiste sektoris, ning ii) „ehitussüsteemid“, mis pakub lahendusi hoonete ja rajatiste kaitseks ja parandamiseks. |
| --- | --- |

—

MBCC: grupp, mis koosneb üleilmsel tasandil tegutsevast kahest äriüksusest, s.o i) „keemilised segud“, mis pakub lahendusi klientidele betooni tootmise, tsemendi ja maa-aluste rajatiste sektoris, ning ii) „ehitussüsteemid“, mis pakub lahendusi hoonete ja rajatiste kaitseks ja parandamiseks.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10560 - SIKA / MBCC GROUP

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 234, 17.6.2022, lk 5.

2

(3)  ELT C 265, 11.7.2022, lk 8.

3

---