# Euroopa Liidu C 469/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 469 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik9. detsember 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 469

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik9. detsember 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2022/C 469/01 | Nõukogu soovitus, 28. november 2022, mis käsitleb õpiedu saavutamise teid ning millega asendatakse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitus varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamise poliitika kohta (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2022/C 469/01

Nõukogu soovitus, 28. november 2022, mis käsitleb õpiedu saavutamise teid ning millega asendatakse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitus varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamise poliitika kohta (
  1
  )

1

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 469/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10431 – ALI GROUP / WELBILT) (
  1
  ) | 16 |
| 2022/C 469/03 | Komisjoni teatis, milles käsitletakse ökodisaini nõuete kohaldamist serverite ja andmesalvestustoodete toiteplokkide tõhususe suhtes ning keevitusseadmete toiteallika kasuteguri suhtes (
  1
  ) | 17 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 469/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10431 – ALI GROUP / WELBILT) (
  1
  )

1

16

2022/C 469/03

Komisjoni teatis, milles käsitletakse ökodisaini nõuete kohaldamist serverite ja andmesalvestustoodete toiteplokkide tõhususe suhtes ning keevitusseadmete toiteallika kasuteguri suhtes (
  1
  )

1

17

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2022/C 469/04 | Nõukogu järeldused heaolu toetamise kohta digiõppes | 19 |
| 2022/C 469/05 | Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/788/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/2412, ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1183/2005, mida rakendatakse määrusega (EL) 2022/2401, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis | 29 |
| 2022/C 469/06 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/788/ÜVJP ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1183/2005, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis | 30 |
| 2022/C 469/07 | Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/788/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2022/2398, ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1183/2005, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/2397, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis | 32 |
| 2022/C 469/08 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/788/ÜVJP ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1183/2005, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis | 33 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 469/09 | Euro vahetuskurss — 8. detsember 2022 | 35 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2022/C 469/04

Nõukogu järeldused heaolu toetamise kohta digiõppes

19

2022/C 469/05

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/788/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/2412, ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1183/2005, mida rakendatakse määrusega (EL) 2022/2401, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis

29

2022/C 469/06

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/788/ÜVJP ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1183/2005, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis

30

2022/C 469/07

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/788/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2022/2398, ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1183/2005, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/2397, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis

32

2022/C 469/08

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/788/ÜVJP ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1183/2005, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis

33

Euroopa Komisjon

2022/C 469/09

Euro vahetuskurss — 8. detsember 2022

35

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 469/10 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 36 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 469/10

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 9.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 469/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 469/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

28. november 2022,

mis käsitleb õpiedu saavutamise teid ning millega asendatakse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitus varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamise poliitika kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 469/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 165 ja 166,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| 1. | Euroopa sotsiaalõiguste samba (1) esimeses ja üheteistkümnendas põhimõttes rõhutatakse kõigile väikesest peale kvaliteetse ja kaasava hariduse tagamise tähtsust. Nende põhimõtete tulemuslik rakendamine sõltub liikmesriikide otsusekindlusest ja tegutsemisest. ELi tasandi meetmed võivad liikmesriikide meetmeid täiendada ja komisjon tutvustas oma panust Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas (2). |
| --- | --- |

1.

Euroopa sotsiaalõiguste samba (1) esimeses ja üheteistkümnendas põhimõttes rõhutatakse kõigile väikesest peale kvaliteetse ja kaasava hariduse tagamise tähtsust. Nende põhimõtete tulemuslik rakendamine sõltub liikmesriikide otsusekindlusest ja tegutsemisest. ELi tasandi meetmed võivad liikmesriikide meetmeid täiendada ja komisjon tutvustas oma panust Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas (2).

| 2. | 30. septembril 2020 avaldas Euroopa Komisjon teatise Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025, milles käsitletakse kaasavust ühena Euroopa haridusruumi kuuest mõõtmest (3). 18. veebruaril 2021 võttis nõukogu vastu nõukogu resolutsiooni, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), (4) milles seatakse esimeseks strateegiliseks prioriteediks hariduse ja koolituse valdkonnas parema kvaliteedi, võrdsete võimaluste, kaasatuse ja edu tagamine kõigile. |
| --- | --- |

2.

30. septembril 2020 avaldas Euroopa Komisjon teatise Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025, milles käsitletakse kaasavust ühena Euroopa haridusruumi kuuest mõõtmest (3). 18. veebruaril 2021 võttis nõukogu vastu nõukogu resolutsiooni, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), (4) milles seatakse esimeseks strateegiliseks prioriteediks hariduse ja koolituse valdkonnas parema kvaliteedi, võrdsete võimaluste, kaasatuse ja edu tagamine kõigile.

| 3. | Euroopa noorteaasta 2022 (5) eesmärk on kaasata ja võimestada noori kujundama oma tulevikku ja Euroopa tulevikku, pakkudes neile rohkem võimalusi osaleda otsustes, mis mõjutavad nende elu. |
| --- | --- |

3.

Euroopa noorteaasta 2022 (5) eesmärk on kaasata ja võimestada noori kujundama oma tulevikku ja Euroopa tulevikku, pakkudes neile rohkem võimalusi osaleda otsustes, mis mõjutavad nende elu.

| 4. | Euroopa tuleviku konverentsi lõpptulemuste aruandes kutsuvad kodanikud Euroopa Liitu ja selle liikmesriike üles looma 2025. aastaks kaasav Euroopa haridusruum, kus kõigil kodanikel on võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja elukestvale õppele, sealhulgas maapiirkondades ja äärealadel (6). Komisjoni 2020. aasta teatises nimetatakse 2025. aastaks saavutatava Euroopa haridusruumi keskse mõõtmena kaasamist ja soolist võrdõiguslikkust ning kutsutakse lahutama haridustulemusi sotsiaal-majanduslikust staatusest. Nõukogu on kokku leppinud, et 2030. aastaks peaks lugemises, matemaatikas ja loodusteadustes halva õpiedukusega 15-aastaste noorte osakaal olema alla 15 %, ning on kohustunud vähendama madala haridustasemega noorte osakaalu, et see ei ületaks 9 %. |
| --- | --- |

4.

Euroopa tuleviku konverentsi lõpptulemuste aruandes kutsuvad kodanikud Euroopa Liitu ja selle liikmesriike üles looma 2025. aastaks kaasav Euroopa haridusruum, kus kõigil kodanikel on võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja elukestvale õppele, sealhulgas maapiirkondades ja äärealadel (6). Komisjoni 2020. aasta teatises nimetatakse 2025. aastaks saavutatava Euroopa haridusruumi keskse mõõtmena kaasamist ja soolist võrdõiguslikkust ning kutsutakse lahutama haridustulemusi sotsiaal-majanduslikust staatusest. Nõukogu on kokku leppinud, et 2030. aastaks peaks lugemises, matemaatikas ja loodusteadustes halva õpiedukusega 15-aastaste noorte osakaal olema alla 15 %, ning on kohustunud vähendama madala haridustasemega noorte osakaalu, et see ei ületaks 9 %.

| 5. | Kuigi madala haridustasemega noorte arv on ELi tasandil märkimisväärselt vähenenud, langedes 2010.–2021. aastal 3,9 protsendipunkti, lahkuvad paljud õppijad haridussüsteemist endiselt enneaegu. Madala haridustasemega noorte osakaal oli 2021. aastal ELis keskmiselt 9,7 %, mis oli veidi väiksem kui 2020. aastaks seatud HK 2020 ELi tasandi 10 % suurune eesmärk. Siiski on ELis on rohkem kui 3,2 miljonit madala haridustasemega noort (18–24-aastased). Riikides ja nende vahel on endiselt suuri erinevusi ja püsib teatavate rühmade ebavõrdsus (nt rändajate, noorte meeste, etniliste vähemuste (nt romad), maapiirkondade ja äärealade noorte tulemused on kehvemad). |
| --- | --- |

5.

Kuigi madala haridustasemega noorte arv on ELi tasandil märkimisväärselt vähenenud, langedes 2010.–2021. aastal 3,9 protsendipunkti, lahkuvad paljud õppijad haridussüsteemist endiselt enneaegu. Madala haridustasemega noorte osakaal oli 2021. aastal ELis keskmiselt 9,7 %, mis oli veidi väiksem kui 2020. aastaks seatud HK 2020 ELi tasandi 10 % suurune eesmärk. Siiski on ELis on rohkem kui 3,2 miljonit madala haridustasemega noort (18–24-aastased). Riikides ja nende vahel on endiselt suuri erinevusi ja püsib teatavate rühmade ebavõrdsus (nt rändajate, noorte meeste, etniliste vähemuste (nt romad), maapiirkondade ja äärealade noorte tulemused on kehvemad).

| 6. | OECD rahvusvahelise õpilaste hindamise programmi (PISA) 2018. aasta uuringu tulemused näitavad paljudes riikides puudulike põhioskustega õppijate arvu suurenemist 2009.–2018. aastal. Praegu puuduvad ühel viiest 15-aastasest eurooplasest endiselt piisavad teadmised lugemises, matemaatikas või loodusteadustes. Lisaks näitavad 2018. aasta rahvusvahelise digikirjaoskuse ja infopädevuse uuringu (ICILS) tulemused, et viiendikul ELi noortest ei ole põhilisi digioskusi, ning toovad samal ajal nähtavale sotsiaal-majanduslikust staatusest olenevad tulemuste ulatuslikud erinevused, mis ähvardavad suurendada digilõhet (7). |
| --- | --- |

6.

OECD rahvusvahelise õpilaste hindamise programmi (PISA) 2018. aasta uuringu tulemused näitavad paljudes riikides puudulike põhioskustega õppijate arvu suurenemist 2009.–2018. aastal. Praegu puuduvad ühel viiest 15-aastasest eurooplasest endiselt piisavad teadmised lugemises, matemaatikas või loodusteadustes. Lisaks näitavad 2018. aasta rahvusvahelise digikirjaoskuse ja infopädevuse uuringu (ICILS) tulemused, et viiendikul ELi noortest ei ole põhilisi digioskusi, ning toovad samal ajal nähtavale sotsiaal-majanduslikust staatusest olenevad tulemuste ulatuslikud erinevused, mis ähvardavad suurendada digilõhet (7).

| 7. | Andmed kinnitavad, et sotsiaal-majanduslik taust on kõige olulisem haridustulemusi prognoosiv tegur. Enamikus ELi riikides on ebasoodsa taustaga õppijad haridus- ja koolitussüsteemist keskharidust omandamata välja langevate noorte seas üleesindatud. PISA 2018. aasta uuringust on näha, et enamikus liikmesriikides on lugemises kehvade tulemustega õpilaste osakaal majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise staatuse (ESCS) indeksi alumises veerandis palju suurem kui ülemises veerandis; mõnes ELi riigis on see erinevus suurem kui 40 protsendipunkti. Erialakirjandus kinnitab, et ebasoodsatest sotsiaal-majanduslikest oludest pärit õpilastel on akadeemiliste ja keeleoskuste arendamisel enamasti suuremaid raskusi. Neil on sagedamini õppimisega seotud käitumisprobleeme ja väiksem õpimotivatsioon, nad lahkuvad haridus- ja koolitussüsteemist varem ning nad on madalama kvalifikatsiooniga ja ühiskonnas täielikuks osalemiseks ebapiisavate pädevustega. |
| --- | --- |

7.

Andmed kinnitavad, et sotsiaal-majanduslik taust on kõige olulisem haridustulemusi prognoosiv tegur. Enamikus ELi riikides on ebasoodsa taustaga õppijad haridus- ja koolitussüsteemist keskharidust omandamata välja langevate noorte seas üleesindatud. PISA 2018. aasta uuringust on näha, et enamikus liikmesriikides on lugemises kehvade tulemustega õpilaste osakaal majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise staatuse (ESCS) indeksi alumises veerandis palju suurem kui ülemises veerandis; mõnes ELi riigis on see erinevus suurem kui 40 protsendipunkti. Erialakirjandus kinnitab, et ebasoodsatest sotsiaal-majanduslikest oludest pärit õpilastel on akadeemiliste ja keeleoskuste arendamisel enamasti suuremaid raskusi. Neil on sagedamini õppimisega seotud käitumisprobleeme ja väiksem õpimotivatsioon, nad lahkuvad haridus- ja koolitussüsteemist varem ning nad on madalama kvalifikatsiooniga ja ühiskonnas täielikuks osalemiseks ebapiisavate pädevustega.

| 8. | Viimastel aastatel on liikmesriigid lõiminud oma haridus- ja koolitussüsteemidesse suure arvu kooliealisi kolmandatest riikidest pärit rändajaid (sealhulgas põgenikke (8)), kusjuures mõnedel neist on saabudes põhioskuste tase väga madal. Täiendavad probleemid tekivad seoses Ukraina vastase sõja eest põgenevate inimestega, kellest suur osa on kooliealised lapsed, kes vajavad sihipärast õpituge (sh õppekeele omandamist) ja psühhosotsiaalset tuge. |
| --- | --- |

8.

Viimastel aastatel on liikmesriigid lõiminud oma haridus- ja koolitussüsteemidesse suure arvu kooliealisi kolmandatest riikidest pärit rändajaid (sealhulgas põgenikke (8)), kusjuures mõnedel neist on saabudes põhioskuste tase väga madal. Täiendavad probleemid tekivad seoses Ukraina vastase sõja eest põgenevate inimestega, kellest suur osa on kooliealised lapsed, kes vajavad sihipärast õpituge (sh õppekeele omandamist) ja psühhosotsiaalset tuge.

| 9. | PISA 2015. ja 2018. aasta uuringud heitsid ka valgust õpilaste vähenevale kuuluvustundele koolis ning levinud ja sagenevale kiusamisele/küberkiusamisele. Teadusuuringud näitavad, et emotsionaalne, sotsiaalne ja füüsiline heaolu koolis on oluline, et suurendada laste ja noorte võimalusi hariduses ja elus edu saavutada. Need kinnitavad, et vaimse tervise probleemidel ning vägivallal, kiusamisel, rassismil, ksenofoobial ja muudel sallimatuse ja diskrimineerimise vormidel on laste ja noorte emotsionaalsele heaolule ja haridustulemustele laastav mõju. Teadusuuringud näitavad ka, et ebasoodsas olukorras õpilasrühmad on suuremas kiusamisohus ja sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas keskkonnas asuvates koolides õppijatel on nõrgem kuuluvustunne kui nende jõukamatest oludest pärit eakaaslastel. |
| --- | --- |

9.

PISA 2015. ja 2018. aasta uuringud heitsid ka valgust õpilaste vähenevale kuuluvustundele koolis ning levinud ja sagenevale kiusamisele/küberkiusamisele. Teadusuuringud näitavad, et emotsionaalne, sotsiaalne ja füüsiline heaolu koolis on oluline, et suurendada laste ja noorte võimalusi hariduses ja elus edu saavutada. Need kinnitavad, et vaimse tervise probleemidel ning vägivallal, kiusamisel, rassismil, ksenofoobial ja muudel sallimatuse ja diskrimineerimise vormidel on laste ja noorte emotsionaalsele heaolule ja haridustulemustele laastav mõju. Teadusuuringud näitavad ka, et ebasoodsas olukorras õpilasrühmad on suuremas kiusamisohus ja sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas keskkonnas asuvates koolides õppijatel on nõrgem kuuluvustunne kui nende jõukamatest oludest pärit eakaaslastel.

| 10. | COVID-19 pandeemia on muutnud nende probleemide lahendamise veelgi olulisemaks. Mitu uuringut osutavad sellele, et kriis võis suurendada koolist võõrandumise ohus õppijate tegeliku väljalangemise tõenäosust ning sellel oli kahjulik mõju õppijate vaimsele tervisele ja heaolule üldiselt (9). |
| --- | --- |

10.

COVID-19 pandeemia on muutnud nende probleemide lahendamise veelgi olulisemaks. Mitu uuringut osutavad sellele, et kriis võis suurendada koolist võõrandumise ohus õppijate tegeliku väljalangemise tõenäosust ning sellel oli kahjulik mõju õppijate vaimsele tervisele ja heaolule üldiselt (9).

| 11. | 2011. aastal võttis nõukogu vastu soovituse varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamise poliitika kohta (10). Euroopa ja liikmesriikide tasandil on tehtud palju tööd soovituse rakendamiseks, eelkõige vastastikuse õppimise ja heade tavade vahetamisega liikmesriikide vahel üleeuroopalise poliitilise koostöö raamistikus HK 2020. Internetis pakuvad koolidele ettenähtud Euroopa veebipõhine töövahend ja Cedefopi kutsehariduse ja - koolituse töövahend mitmesuguseid ressursse, edukate meetmete näiteid ja materjale haridussüsteemist varakult lahkumise probleemi lahendamiseks. 2019. aastal avaldatud sõltumatu hinnang soovituse rakendamisele (11) osutab kindlalt, et see soovitus ja sellega kaasnenud ELi poliitikavahendid on julgustanud tegema haridus- ja koolitusasutustes ja -poliitikas muudatusi ning toetanud haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise vähendamist. Selles on esile toodud ka valdkonnad, kus on vaja teha lisatööd. |
| --- | --- |

11.

2011. aastal võttis nõukogu vastu soovituse varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamise poliitika kohta (10). Euroopa ja liikmesriikide tasandil on tehtud palju tööd soovituse rakendamiseks, eelkõige vastastikuse õppimise ja heade tavade vahetamisega liikmesriikide vahel üleeuroopalise poliitilise koostöö raamistikus HK 2020. Internetis pakuvad koolidele ettenähtud Euroopa veebipõhine töövahend ja Cedefopi kutsehariduse ja - koolituse töövahend mitmesuguseid ressursse, edukate meetmete näiteid ja materjale haridussüsteemist varakult lahkumise probleemi lahendamiseks. 2019. aastal avaldatud sõltumatu hinnang soovituse rakendamisele (11) osutab kindlalt, et see soovitus ja sellega kaasnenud ELi poliitikavahendid on julgustanud tegema haridus- ja koolitusasutustes ja -poliitikas muudatusi ning toetanud haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise vähendamist. Selles on esile toodud ka valdkonnad, kus on vaja teha lisatööd.

| 12. | Programmiga „Erasmus+“ on toetatud mitut riikideülest kaasamisprojekti mitmes haridussektoris, tegeledes alasoorituse ning haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumisega. Perioodil 2021–2027 on kaasamine üks programmi „Erasmus+“ üldisi prioriteete. Programm hõlmab ka konkreetset poliitilist prioriteeti võidelda ebasoodsa õppimisolukorra, haridussüsteemist varakult lahkumise ja puudulike põhioskuste vastu, võimaldades programmi „Erasmus+“ rahastamise sidusrühmadel rakendada poliitilisi soovitusi. |
| --- | --- |

12.

Programmiga „Erasmus+“ on toetatud mitut riikideülest kaasamisprojekti mitmes haridussektoris, tegeledes alasoorituse ning haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumisega. Perioodil 2021–2027 on kaasamine üks programmi „Erasmus+“ üldisi prioriteete. Programm hõlmab ka konkreetset poliitilist prioriteeti võidelda ebasoodsa õppimisolukorra, haridussüsteemist varakult lahkumise ja puudulike põhioskuste vastu, võimaldades programmi „Erasmus+“ rahastamise sidusrühmadel rakendada poliitilisi soovitusi.

| 13. | Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on aastatel 2014–2020 mobiliseerinud märkimisväärseid investeeringuid, et võidelda haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise vastu, toetades mitut ulatuslikku projekti kooskõlas nõukogu 2011. aasta soovitusega. Euroopa Sotsiaalfond+-ist toetatakse üksikisikuid, piirkondi ja liikmesriike erinevate probleemide lahendamisel, alates COVID-19 pandeemiast taastumisest kuni ELi kliima-, tööhõive-, sotsiaalse kaasamise ja hariduseesmärkide saavutamiseni. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika fondide kasutamisel tuginetakse muu hulgas Euroopa poolaasta raames antud riigipõhistele soovitustele. |
| --- | --- |

13.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on aastatel 2014–2020 mobiliseerinud märkimisväärseid investeeringuid, et võidelda haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise vastu, toetades mitut ulatuslikku projekti kooskõlas nõukogu 2011. aasta soovitusega. Euroopa Sotsiaalfond+-ist toetatakse üksikisikuid, piirkondi ja liikmesriike erinevate probleemide lahendamisel, alates COVID-19 pandeemiast taastumisest kuni ELi kliima-, tööhõive-, sotsiaalse kaasamise ja hariduseesmärkide saavutamiseni. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika fondide kasutamisel tuginetakse muu hulgas Euroopa poolaasta raames antud riigipõhistele soovitustele.

| 14. | Tehnilise toe instrument pakub liikmesriikidele võimalust saada taotluse korral tuge kohandatud reformideks mitmesugustes valdkondades, nagu laste haridustulemuste parandamine, alushariduse ja lapsehoiu parandamine, riiklike strateegiate ja tegevuskavade koostamine haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise vastu võitlemiseks ja selle ennetamiseks, õpetajate värbamist ja ametialast arengut toetavate vahendite väljatöötamine või õppekavade reformiks valmistumine ja selle reformi elluviimine. Mitu liikmesriiki on kasutanud tehnilise toe instrumenti ja sellele eelnenud struktuurireformi tugiprogrammi, et toetada reforme haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise ennetamiseks, eriti haavatava taustaga laste puhul. |
| --- | --- |

14.

Tehnilise toe instrument pakub liikmesriikidele võimalust saada taotluse korral tuge kohandatud reformideks mitmesugustes valdkondades, nagu laste haridustulemuste parandamine, alushariduse ja lapsehoiu parandamine, riiklike strateegiate ja tegevuskavade koostamine haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise vastu võitlemiseks ja selle ennetamiseks, õpetajate värbamist ja ametialast arengut toetavate vahendite väljatöötamine või õppekavade reformiks valmistumine ja selle reformi elluviimine. Mitu liikmesriiki on kasutanud tehnilise toe instrumenti ja sellele eelnenud struktuurireformi tugiprogrammi, et toetada reforme haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise ennetamiseks, eriti haavatava taustaga laste puhul.

| 15. | Lapsed ja noorukid vajavad koolis ja elus positiivsete tulemuste saavutamiseks tasakaalustatud hulka kognitiivseid, sotsiaalseid ja emotsionaalseid pädevusi. Nõukogu 22. mai 2018. aasta soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (12) on määratletud enesemääratlus-, sotsiaalse ja õpipädevuse mõiste. See hõlmab suutlikkust tulla toime ebakindluse ja keerukusega, toetada oma füüsilist ja emotsionaalset heaolu, säilitada füüsiline ja vaimne tervis, luua koostööpõhiseid ja positiivseid suhteid ning elada terviseteadlikku ja tulevikku suunatud elu ja hallata konflikte kaasavas ja toetavas kontekstis. |
| --- | --- |

15.

Lapsed ja noorukid vajavad koolis ja elus positiivsete tulemuste saavutamiseks tasakaalustatud hulka kognitiivseid, sotsiaalseid ja emotsionaalseid pädevusi. Nõukogu 22. mai 2018. aasta soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (12) on määratletud enesemääratlus-, sotsiaalse ja õpipädevuse mõiste. See hõlmab suutlikkust tulla toime ebakindluse ja keerukusega, toetada oma füüsilist ja emotsionaalset heaolu, säilitada füüsiline ja vaimne tervis, luua koostööpõhiseid ja positiivseid suhteid ning elada terviseteadlikku ja tulevikku suunatud elu ja hallata konflikte kaasavas ja toetavas kontekstis.

| 16. | Nõukogu järeldustes, mis käsitlevad võrdseid võimalusi ning kaasamist hariduse ja koolituse valdkonnas kõigi haridusalase edu edendamiseks (13) kutsutakse liikmesriike rakendama hariduspoliitilisi meetmeid ja viima asjakohastel juhtudel läbi haridus- ja koolitussüsteemide reforme, võttes arvesse hariduse ja koolituse kogu spektrit ning kasutades kogu asutust hõlmavat lähenemisviisi, et suurendada võrdseid võimalusi ja kaasamist ning edendada haridusalast edu kõikide hariduse ja koolituse tasandite ja liikide puhul. |
| --- | --- |

16.

Nõukogu järeldustes, mis käsitlevad võrdseid võimalusi ning kaasamist hariduse ja koolituse valdkonnas kõigi haridusalase edu edendamiseks (13) kutsutakse liikmesriike rakendama hariduspoliitilisi meetmeid ja viima asjakohastel juhtudel läbi haridus- ja koolitussüsteemide reforme, võttes arvesse hariduse ja koolituse kogu spektrit ning kasutades kogu asutust hõlmavat lähenemisviisi, et suurendada võrdseid võimalusi ja kaasamist ning edendada haridusalast edu kõikide hariduse ja koolituse tasandite ja liikide puhul.

| 17. | Nõukogu järeldustes tuleviku Euroopa õpetajate ja koolitajate kohta (14) tunnistatakse, et õpetajad, koolitajad ja koolijuhid on hariduse ja koolituse asendamatu liikumapanev jõud, ning rõhutatakse vajadust nende pädevust edasi arendada ja ajakohastada. Euroopa haridusruumi käsitlevas teatises ja nõukogu resolutsioonis tunnistatakse õpetajate ja koolitajate keskset tähtsust. |
| --- | --- |

17.

Nõukogu järeldustes tuleviku Euroopa õpetajate ja koolitajate kohta (14) tunnistatakse, et õpetajad, koolitajad ja koolijuhid on hariduse ja koolituse asendamatu liikumapanev jõud, ning rõhutatakse vajadust nende pädevust edasi arendada ja ajakohastada. Euroopa haridusruumi käsitlevas teatises ja nõukogu resolutsioonis tunnistatakse õpetajate ja koolitajate keskset tähtsust.

| 18. | Nõukogu 22. mai 2019. aasta soovituses kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta (15) rõhutatakse, et kõikidele lastele juurdepääsu tagamine kvaliteetsetele alusharidus- ja lapsehoiuteenustele toetab nende tervislikku arengut ja hariduslikku edukust, aitab vähendada sotsiaalset ebavõrdsust ja pädevuslõhet erineva sotsiaal-majandusliku taustaga laste vahel. |
| --- | --- |

18.

Nõukogu 22. mai 2019. aasta soovituses kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta (15) rõhutatakse, et kõikidele lastele juurdepääsu tagamine kvaliteetsetele alusharidus- ja lapsehoiuteenustele toetab nende tervislikku arengut ja hariduslikku edukust, aitab vähendada sotsiaalset ebavõrdsust ja pädevuslõhet erineva sotsiaal-majandusliku taustaga laste vahel.

| 19. | Nõukogu 29. novembri 2021. aasta soovitusega, milles käsitletakse põimõpet kvaliteetse ja kaasava põhi- ja keskhariduse tagamiseks, (16) edendatakse põimõppel põhinevaid lähenemisviise, mis tähendab koolis kohapeal toimuva õppe ja kaugõppe ning digitaalsete ja mittedigitaalsete õppevahendite kombineerimist, et luua vastupanuvõimelisemaid ja kaasavamaid haridus- ja koolitussüsteeme. Sellised tavad võimaldavad mitmekesiseid ja erinevaid lähenemisviise ja töövahendeid, et kõiki õpilasi ja eeskätt neid, kes on erivajadustega või pärit ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest, paremini toetada ja nende õpimotivatsiooni suurendada. |
| --- | --- |

19.

Nõukogu 29. novembri 2021. aasta soovitusega, milles käsitletakse põimõpet kvaliteetse ja kaasava põhi- ja keskhariduse tagamiseks, (16) edendatakse põimõppel põhinevaid lähenemisviise, mis tähendab koolis kohapeal toimuva õppe ja kaugõppe ning digitaalsete ja mittedigitaalsete õppevahendite kombineerimist, et luua vastupanuvõimelisemaid ja kaasavamaid haridus- ja koolitussüsteeme. Sellised tavad võimaldavad mitmekesiseid ja erinevaid lähenemisviise ja töövahendeid, et kõiki õpilasi ja eeskätt neid, kes on erivajadustega või pärit ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest, paremini toetada ja nende õpimotivatsiooni suurendada.

| 20. | Euroopa oskuste tegevuskavas (17) on kindlaks määratud meetmed kestliku konkurentsivõime tugevdamiseks ja vastupanuvõime suurendamiseks, et reageerida kriisidele ning aidata üksikisikutel ja ettevõtjatel arendada asjakohaseid oskusi, tuginedes COVID-19 pandeemia õppetundidele. Nõukogu 24. novembri 2020. aasta soovituses jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse kohta (18) esitatakse ELi uus poliitiline visioon kutseharidusest, millel on keskne roll haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise ennetamisel ja selle vastu võitlemisel ning võrdsete võimaluste edendamisel. |
| --- | --- |

20.

Euroopa oskuste tegevuskavas (17) on kindlaks määratud meetmed kestliku konkurentsivõime tugevdamiseks ja vastupanuvõime suurendamiseks, et reageerida kriisidele ning aidata üksikisikutel ja ettevõtjatel arendada asjakohaseid oskusi, tuginedes COVID-19 pandeemia õppetundidele. Nõukogu 24. novembri 2020. aasta soovituses jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse kohta (18) esitatakse ELi uus poliitiline visioon kutseharidusest, millel on keskne roll haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise ennetamisel ja selle vastu võitlemisel ning võrdsete võimaluste edendamisel.

| 21. | Digiõppe tegevuskavas (19) on esitatud meetmed digipöörde jaoks oluliste digioskuste ja -pädevuste arendamiseks, et ühtki õppijat ei jäetaks hooletusse ja lõpetanutel oleksid tööturul vajalikud oskused. Selles nähakse ette ühiste suuniste koostamine õpetajatele ja haridustöötajatele, et edendada digikirjaoskust ja võidelda desinformatsiooni vastu, Euroopa digipädevuse raamistiku ajakohastamine ja nõukogu soovituse ettepanek, milles käsitletakse digioskuste õpetamise täiustamist hariduses ja koolituses. Tegevuskavas innustatakse ühtlasi tegema jõupingutusi, et vähendada soolist ebavõrdsust teaduses, tehnoloogias, inseneerias ja matemaatikas (STEM). |
| --- | --- |

21.

Digiõppe tegevuskavas (19) on esitatud meetmed digipöörde jaoks oluliste digioskuste ja -pädevuste arendamiseks, et ühtki õppijat ei jäetaks hooletusse ja lõpetanutel oleksid tööturul vajalikud oskused. Selles nähakse ette ühiste suuniste koostamine õpetajatele ja haridustöötajatele, et edendada digikirjaoskust ja võidelda desinformatsiooni vastu, Euroopa digipädevuse raamistiku ajakohastamine ja nõukogu soovituse ettepanek, milles käsitletakse digioskuste õpetamise täiustamist hariduses ja koolituses. Tegevuskavas innustatakse ühtlasi tegema jõupingutusi, et vähendada soolist ebavõrdsust teaduses, tehnoloogias, inseneerias ja matemaatikas (STEM).

| 22. | Nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovituses (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii, (20) kutsutakse liikmesriike üles tagama abivajavatele (st vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele, eeskätt roma) lastele hea ja tasuta juurdepääsu haridusele ja koolipõhisele tegevusele. ELi lapse õiguste strateegias (21) kutsutakse üles tagama kaasavat ja kvaliteetset haridust. Lastele parema interneti loomise uues Euroopa strateegias (BIK+) (22) kutsutakse üles looma digikeskkonda, kus lapsed on kaitstud, võimestatud ja austatud, ning rõhutatakse, et haavatavas olukorras lastel peaksid olema võrdsed võimalused digikümnendi võimaluste kasutamiseks. |
| --- | --- |

22.

Nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovituses (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii, (20) kutsutakse liikmesriike üles tagama abivajavatele (st vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele, eeskätt roma) lastele hea ja tasuta juurdepääsu haridusele ja koolipõhisele tegevusele. ELi lapse õiguste strateegias (21) kutsutakse üles tagama kaasavat ja kvaliteetset haridust. Lastele parema interneti loomise uues Euroopa strateegias (BIK+) (22) kutsutakse üles looma digikeskkonda, kus lapsed on kaitstud, võimestatud ja austatud, ning rõhutatakse, et haavatavas olukorras lastel peaksid olema võrdsed võimalused digikümnendi võimaluste kasutamiseks.

| 23. | 2020. ja 2021. aastal vastu võetud ELi võrdõiguslikkuse strateegiates ja kaasamispoliitika raamistikes (23) pööratakse suurt tähelepanu võrdsete võimaluste ja kaasamise edendamisele ning hariduses diskrimineerimise vastu võitlemisele sihipärase toetusega kõige ebasoodsamas olukorras ja kõige suuremas diskrimineerimisohus isikutele. |
| --- | --- |

23.

2020. ja 2021. aastal vastu võetud ELi võrdõiguslikkuse strateegiates ja kaasamispoliitika raamistikes (23) pööratakse suurt tähelepanu võrdsete võimaluste ja kaasamise edendamisele ning hariduses diskrimineerimise vastu võitlemisele sihipärase toetusega kõige ebasoodsamas olukorras ja kõige suuremas diskrimineerimisohus isikutele.

| 24. | Nõukogu 30. oktoobri 2020. aasta soovituses, mis käsitleb algatust „Töösild – noorte tööhõive tugevdamine“ ja millega asendatakse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta (24) soovitatakse aidata noortel taasalustada haridust ja koolitust, mitmekesistades haridustee jätkamise võimalusi, tagades vajaduse korral mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimise. Lisaks aitab algatus ALMA („Aim, Learn, Master, Achieve“ – „Eesmärk, õpingud, oskused, edu“) ebasoodsas olukorras 18–30-aastastel noortel, kes ei tööta, ei õpi ega osale koolitusel (NEET-noored), leida tee koduriigi tööturule, kombineerides hariduse, kutseõppe või töötamise toetamise õppepraktikaga mõnes teises ELi liikmesriigis, et parandada nende oskusi, teadmisi ja kogemusi. |
| --- | --- |

24.

Nõukogu 30. oktoobri 2020. aasta soovituses, mis käsitleb algatust „Töösild – noorte tööhõive tugevdamine“ ja millega asendatakse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta (24) soovitatakse aidata noortel taasalustada haridust ja koolitust, mitmekesistades haridustee jätkamise võimalusi, tagades vajaduse korral mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimise. Lisaks aitab algatus ALMA („Aim, Learn, Master, Achieve“ – „Eesmärk, õpingud, oskused, edu“) ebasoodsas olukorras 18–30-aastastel noortel, kes ei tööta, ei õpi ega osale koolitusel (NEET-noored), leida tee koduriigi tööturule, kombineerides hariduse, kutseõppe või töötamise toetamise õppepraktikaga mõnes teises ELi liikmesriigis, et parandada nende oskusi, teadmisi ja kogemusi.

| 25. | Nõukogu 2011. aasta soovituse rakendamisel saadud kogemused ning teadusuuringutest ja sidusrühmadega konsulteerimisel saadud uued teadmised nõuavad ulatuslikumat, kaasavamat ja süsteemsemat lähenemist õpiedu saavutamisele, millega püütaks samal ajal saavutada põhioskuste ning haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumisega seotud ELi tasandi eesmärki ning millesse on täielikult lõimitud heaolu mõõde. Selline lähenemisviis peaks tagama hariduses ja elus edu saavutamiseks vajalike oskuste omandamise ning andma mõtestatud õpikogemuse ja tooma kaasa kaasamise, ulatuslikuma osaluse kogukonnas, stabiilsesse täiskasvanuellu astumise ja kodanikuaktiivsuse. |
| --- | --- |

25.

Nõukogu 2011. aasta soovituse rakendamisel saadud kogemused ning teadusuuringutest ja sidusrühmadega konsulteerimisel saadud uued teadmised nõuavad ulatuslikumat, kaasavamat ja süsteemsemat lähenemist õpiedu saavutamisele, millega püütaks samal ajal saavutada põhioskuste ning haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumisega seotud ELi tasandi eesmärki ning millesse on täielikult lõimitud heaolu mõõde. Selline lähenemisviis peaks tagama hariduses ja elus edu saavutamiseks vajalike oskuste omandamise ning andma mõtestatud õpikogemuse ja tooma kaasa kaasamise, ulatuslikuma osaluse kogukonnas, stabiilsesse täiskasvanuellu astumise ja kodanikuaktiivsuse.

| 26. | Alasoorituse ning haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise vähendamise ning õpiedu edendamise eesmärgiga peavad liikmesriigid kogu ELis süstemaatiliselt tegelema. Süsteemi tasandil on laste, noorte ja nende perekondade koordineeritud toetamiseks vaja poliitikameetmete ühtsust, koordineerimist teiste asjakohaste poliitikavaldkondadega (nt noored, tervis, kultuur, sotsiaalteenused, tööhõive, eluase, õigusküsimused, ränne ja integratsioon) ning eri osaliste tõhusat koostööd kõikidel tasanditel (riiklikul, piirkondlikul, kohalikul, kooli tasandil). Samal ajal tuleks kooli tasandil ja kooskõlas riigi oludega edendada kogu kooli hõlmavaid lähenemisviise, mis hõlmavad kõiki tegevusvaldkondi (õpetamine ja õppimine, kavandamine ja juhtimine jne) ning kaasavad kõik olulised osalised (õppijad, koolijuhid, õpetajad ja muu koolipersonal, vanemad ja perekonnad ning kohalikud ja laiemad kogukonnad) (25). |
| --- | --- |

26.

Alasoorituse ning haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise vähendamise ning õpiedu edendamise eesmärgiga peavad liikmesriigid kogu ELis süstemaatiliselt tegelema. Süsteemi tasandil on laste, noorte ja nende perekondade koordineeritud toetamiseks vaja poliitikameetmete ühtsust, koordineerimist teiste asjakohaste poliitikavaldkondadega (nt noored, tervis, kultuur, sotsiaalteenused, tööhõive, eluase, õigusküsimused, ränne ja integratsioon) ning eri osaliste tõhusat koostööd kõikidel tasanditel (riiklikul, piirkondlikul, kohalikul, kooli tasandil). Samal ajal tuleks kooli tasandil ja kooskõlas riigi oludega edendada kogu kooli hõlmavaid lähenemisviise, mis hõlmavad kõiki tegevusvaldkondi (õpetamine ja õppimine, kavandamine ja juhtimine jne) ning kaasavad kõik olulised osalised (õppijad, koolijuhid, õpetajad ja muu koolipersonal, vanemad ja perekonnad ning kohalikud ja laiemad kogukonnad) (25).

| 27. | Käesolevas nõukogu soovituses järgitakse täielikult subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, |
| --- | --- |

27.

Käesolevas nõukogu soovituses järgitakse täielikult subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet,

SOOVITAB KÄESOLEVAGA LIIKMESRIIKIDEL:

| 1. | Koostada 2025. aastaks vastavalt oma haridus- ja koolitussüsteemi ülesehitusele asjakohasel tasandil integreeritud ja terviklik õpiedu saavutamise strateegia (26) või asjakohastel juhtudel seda veelgi tugevdada, et minimeerida sotsiaal-majandusliku staatuse mõju haridus- ja koolitustulemustele, soodustada kaasatust hariduses ja koolituses ning vähendada veelgi haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumist ja põhioskuste puudulikkust, võttes arvesse lisas esitatud poliitikaraamistikus kirjeldatud erinevaid meetmeid. Erilist tähelepanu tuleks pöörata heaolule koolis kui õpiedu saavutamise peamisele aspektile. Selline strateegia peaks hõlmama ennetus-, sekkumis- ja tasakaalustavaid meetmeid (sh tugevdatud noortegarantii (27) osana pakutavaid meetmeid), olema tõenduspõhine ning kombineerima üldisi meetmeid sihipäraste ja/või isikustatud abinõudega õppijatele, kes vajavad teistega koos õppimiseks lisatähelepanu ja -tuge (nt sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras, rände-, põgeniku- või roma taustaga, nähtava ja mittenähtava puudega, hariduslike erivajadustega või vaimse tervise probleemidega õppijad ning isoleeritud, saare- või äärepoolsetes piirkondades, näiteks ELi äärepoolseimates piirkondades elavatele õppijad, lähtudes riigi oludest). Selline strateegia peaks põhinema ka struktureeritud koostööl eri poliitikavaldkondi, valitsus- ning haridus- ja koolitustasandeid esindavate osaliste vahel, saama piisava rahastuse ning sellega koos tuleks esitada selge rakendamis- ja hindamiskava. |
| --- | --- |

1.

Koostada 2025. aastaks vastavalt oma haridus- ja koolitussüsteemi ülesehitusele asjakohasel tasandil integreeritud ja terviklik õpiedu saavutamise strateegia (26) või asjakohastel juhtudel seda veelgi tugevdada, et minimeerida sotsiaal-majandusliku staatuse mõju haridus- ja koolitustulemustele, soodustada kaasatust hariduses ja koolituses ning vähendada veelgi haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumist ja põhioskuste puudulikkust, võttes arvesse lisas esitatud poliitikaraamistikus kirjeldatud erinevaid meetmeid. Erilist tähelepanu tuleks pöörata heaolule koolis kui õpiedu saavutamise peamisele aspektile. Selline strateegia peaks hõlmama ennetus-, sekkumis- ja tasakaalustavaid meetmeid (sh tugevdatud noortegarantii (27) osana pakutavaid meetmeid), olema tõenduspõhine ning kombineerima üldisi meetmeid sihipäraste ja/või isikustatud abinõudega õppijatele, kes vajavad teistega koos õppimiseks lisatähelepanu ja -tuge (nt sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras, rände-, põgeniku- või roma taustaga, nähtava ja mittenähtava puudega, hariduslike erivajadustega või vaimse tervise probleemidega õppijad ning isoleeritud, saare- või äärepoolsetes piirkondades, näiteks ELi äärepoolseimates piirkondades elavatele õppijad, lähtudes riigi oludest). Selline strateegia peaks põhinema ka struktureeritud koostööl eri poliitikavaldkondi, valitsus- ning haridus- ja koolitustasandeid esindavate osaliste vahel, saama piisava rahastuse ning sellega koos tuleks esitada selge rakendamis- ja hindamiskava.

| 2. | Arendada riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil välja andmekogumis- ja järelevalvesüsteemid, mis võimaldavad süstemaatiliselt koguda kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet õppijate ja õpitulemusi mõjutavate tegurite, eriti sotsiaal-majandusliku tausta kohta, ja asjakohastel juhtudel neid veelgi tugevdada. Need süsteemid peavad olema kooskõlas isikuandmete kaitse ja liikmesriigi õigusaktidega. Süsteemid peaksid võimalikus ulatuses tagama liigitatud andmete ja mitmesuguseid aspekte (sealhulgas õppijate endi seisukohti) käsitleva teabe kättesaadavuse eri poliitikatasanditel ning nende kasutamise (anonüümitud kujul, nagu on asjakohane) analüüsimiseks, ennetamiseks ja varajaseks sekkumiseks, poliitikakujundamiseks ning eespool osutatud strateegiate suunamiseks, järelevalveks ja hindamiseks. |
| --- | --- |

2.

Arendada riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil välja andmekogumis- ja järelevalvesüsteemid, mis võimaldavad süstemaatiliselt koguda kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet õppijate ja õpitulemusi mõjutavate tegurite, eriti sotsiaal-majandusliku tausta kohta, ja asjakohastel juhtudel neid veelgi tugevdada. Need süsteemid peavad olema kooskõlas isikuandmete kaitse ja liikmesriigi õigusaktidega. Süsteemid peaksid võimalikus ulatuses tagama liigitatud andmete ja mitmesuguseid aspekte (sealhulgas õppijate endi seisukohti) käsitleva teabe kättesaadavuse eri poliitikatasanditel ning nende kasutamise (anonüümitud kujul, nagu on asjakohane) analüüsimiseks, ennetamiseks ja varajaseks sekkumiseks, poliitikakujundamiseks ning eespool osutatud strateegiate suunamiseks, järelevalveks ja hindamiseks.

| 3. | Kombineerida integreeritud ja tervikliku strateegia raames ning riigi oludele vastavalt selliseid ennetus-, sekkumis- ja tasakaalustavaid meetmeid nagu need, mida on nimetatud lisas esitatud poliitikaraamistikus, et toetada:






  3.1 | õppijaid, kombineerides süsteemselt eri meetmed, mille keskmes on õppijate huvid ja vajadused, ning võttes arvesse nende arvamusi; |
| --- | --- | --- |

3.

Kombineerida integreeritud ja tervikliku strateegia raames ning riigi oludele vastavalt selliseid ennetus-, sekkumis- ja tasakaalustavaid meetmeid nagu need, mida on nimetatud lisas esitatud poliitikaraamistikus, et toetada:

3.1

õppijaid, kombineerides süsteemselt eri meetmed, mille keskmes on õppijate huvid ja vajadused, ning võttes arvesse nende arvamusi;

| 3.2 | koolijuhte, õpetajaid, koolitajaid ja muid töötajaid, sealhulgas alushariduses ja lapsehoius, aidates neil omandada teadmisi, oskusi ja pädevusi ning pakkudes toetust pidevaks kutsealaseks arenguks ja piisavalt aega, kohti ja toetusi, et tegeleda tulemuslikult kõikide õppijatega, sealhulgas nendega, kes on tõrjutuse, alasoorituse ja haridussüsteemist varakult lahkumise ohus; Arvesse tuleks võtta nende töö tunnustamist ja hindamist (sealhulgas rahaliselt); |
| --- | --- |

3.2

koolijuhte, õpetajaid, koolitajaid ja muid töötajaid, sealhulgas alushariduses ja lapsehoius, aidates neil omandada teadmisi, oskusi ja pädevusi ning pakkudes toetust pidevaks kutsealaseks arenguks ja piisavalt aega, kohti ja toetusi, et tegeleda tulemuslikult kõikide õppijatega, sealhulgas nendega, kes on tõrjutuse, alasoorituse ja haridussüsteemist varakult lahkumise ohus; Arvesse tuleks võtta nende töö tunnustamist ja hindamist (sealhulgas rahaliselt);

| 3.3 | koole, et nad töötaksid välja kogu kooli hõlmava lähenemisviisi õpiedule, mille puhul kõik koolikogukonna liikmed (koolijuhid, õpetajad, koolitajad ja muud haridustöötajad, õppijad, vanemad ja perekonnad ning kohalik kogukond) ning erinevad sidusrühmad osalevad aktiivselt ja koostööaltil moel, et edendada kõigi õppijate õpiedu; |
| --- | --- |

3.3

koole, et nad töötaksid välja kogu kooli hõlmava lähenemisviisi õpiedule, mille puhul kõik koolikogukonna liikmed (koolijuhid, õpetajad, koolitajad ja muud haridustöötajad, õppijad, vanemad ja perekonnad ning kohalik kogukond) ning erinevad sidusrühmad osalevad aktiivselt ja koostööaltil moel, et edendada kõigi õppijate õpiedu;

| 3.4 | süsteemi tasandi meetmeid ja sektoritevahelist lähenemisviisi, et suurendada hariduses ja koolituses võrdseid võimalusi ja kaasatust ning edendada kõikide õppijate õpiedu saavutamist, muu hulgas tegeledes struktuuride ja mehhanismidega, millel võib olla ebasoodsamatesse rühmadesse kuuluvatele õppijatele eriti kahjulik mõju. |
| --- | --- |

3.4

süsteemi tasandi meetmeid ja sektoritevahelist lähenemisviisi, et suurendada hariduses ja koolituses võrdseid võimalusi ja kaasatust ning edendada kõikide õppijate õpiedu saavutamist, muu hulgas tegeledes struktuuride ja mehhanismidega, millel võib olla ebasoodsamatesse rühmadesse kuuluvatele õppijatele eriti kahjulik mõju.

| 4. | Optimeerida liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike vajaduste alusel ELi rahaliste vahendite kasutamist investeeringuteks taristusse, koolitusse, töövahenditesse ja ressurssidesse, et suurendada kaasatust, võrdseid võimalusi ja heaolu hariduses, kaasates ELi rahalisi vahendeid (eelkõige programm „Erasmus+“, taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa Sotsiaalfond+, Euroopa Regionaalarengu Fond, programm „Digitaalne Euroopa“, programm „Euroopa Horisont“, tehnilise toe instrument, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond jne) ja eksperdiarvamusi reformide elluviimiseks ja investeeringute tegemiseks taristusse, töövahenditesse, pedagoogikasse ja tervisliku õpikeskkonna loomisesse, ning tagada, et rahaliste vahendite kasutamine on kooskõlas üldise strateegiaga. |
| --- | --- |

4.

Optimeerida liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike vajaduste alusel ELi rahaliste vahendite kasutamist investeeringuteks taristusse, koolitusse, töövahenditesse ja ressurssidesse, et suurendada kaasatust, võrdseid võimalusi ja heaolu hariduses, kaasates ELi rahalisi vahendeid (eelkõige programm „Erasmus+“, taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa Sotsiaalfond+, Euroopa Regionaalarengu Fond, programm „Digitaalne Euroopa“, programm „Euroopa Horisont“, tehnilise toe instrument, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond jne) ja eksperdiarvamusi reformide elluviimiseks ja investeeringute tegemiseks taristusse, töövahenditesse, pedagoogikasse ja tervisliku õpikeskkonna loomisesse, ning tagada, et rahaliste vahendite kasutamine on kooskõlas üldise strateegiaga.

| 5. | Anda aru strateegia, võetud meetmete, asjakohase järelevalve- ja hindamiskorra ning eelarve kohta, mis on eraldatud Euroopa haridusruumi kehtiva aruandluskorra (sealhulgas hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (2021–2030) ja Euroopa poolaasta raames. |
| --- | --- |

5.

Anda aru strateegia, võetud meetmete, asjakohase järelevalve- ja hindamiskorra ning eelarve kohta, mis on eraldatud Euroopa haridusruumi kehtiva aruandluskorra (sealhulgas hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (2021–2030) ja Euroopa poolaasta raames.

| 6. | Kaasata aktiivselt noori nõukogu soovituse rakendamisse, muu hulgas ELi noortedialoogi kaudu, et tagada noorte, sealhulgas ebasoodsa taustaga noorte arvamuste, seisukohtade ja vajaduste ärakuulamine ja arvessevõtmine; |
| --- | --- |

6.

Kaasata aktiivselt noori nõukogu soovituse rakendamisse, muu hulgas ELi noortedialoogi kaudu, et tagada noorte, sealhulgas ebasoodsa taustaga noorte arvamuste, seisukohtade ja vajaduste ärakuulamine ja arvessevõtmine;

KUTSUB KOMISJONI ÜLES TEGEMA JÄRGMIST:

| 1. | Toetama nõukogu soovituse ning sellega seotud algatuste, nagu Euroopa lastegarantii ja tugevdatud noortegarantii rakendamist, hõlbustades õpiedualast vastastikust õppimist ja teabevahetust liikmesriikide ja kõigi asjakohaste sidusrühmade vahel järgmise kaudu:






  1.1 | üleeuroopalist koostööd hariduse ja koolituse alal käsitleva strateegilise raamistiku rakendamine, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), mille prioriteetsed valdkonnad on haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise vähendamine, põhioskuste taseme tõstmine ning õppijate, õpetajate ja koolitajate heaolu edendamine; |
| --- | --- | --- |

1.

Toetama nõukogu soovituse ning sellega seotud algatuste, nagu Euroopa lastegarantii ja tugevdatud noortegarantii rakendamist, hõlbustades õpiedualast vastastikust õppimist ja teabevahetust liikmesriikide ja kõigi asjakohaste sidusrühmade vahel järgmise kaudu:

1.1

üleeuroopalist koostööd hariduse ja koolituse alal käsitleva strateegilise raamistiku rakendamine, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), mille prioriteetsed valdkonnad on haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise vähendamine, põhioskuste taseme tõstmine ning õppijate, õpetajate ja koolitajate heaolu edendamine;

| 1.2 | alasooritusohus rühmade jaoks toetava õppekeskkonna loomise ja koolis heaolu toetamise strateegiatega tegeleva eksperdirühma loomine ja selle tegevuse edendamine; see eksperdirühm jätkab toetavate ja tervislike õppekeskkondade loomise, vaimse tervise, tervislike eluviiside ning füüsilise ja emotsionaalse heaolu edendamise (sh traumajärgse stressiga tegelemise) ning koolikiusamise ja -vägivalla ennetamise heade tavade väljaselgitamise alast tööd ning teeb ettepanekuid edukate tavade tõhusaks kasutuselevõtuks koolides ja annab soovitusi teadlikkuse suurendamise tegevusteks ELi ja liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

1.2

alasooritusohus rühmade jaoks toetava õppekeskkonna loomise ja koolis heaolu toetamise strateegiatega tegeleva eksperdirühma loomine ja selle tegevuse edendamine; see eksperdirühm jätkab toetavate ja tervislike õppekeskkondade loomise, vaimse tervise, tervislike eluviiside ning füüsilise ja emotsionaalse heaolu edendamise (sh traumajärgse stressiga tegelemise) ning koolikiusamise ja -vägivalla ennetamise heade tavade väljaselgitamise alast tööd ning teeb ettepanekuid edukate tavade tõhusaks kasutuselevõtuks koolides ja annab soovitusi teadlikkuse suurendamise tegevusteks ELi ja liikmesriikide tasandil;

| 1.3 | edukate tavade tuvastamine ja jagamine (sh vastastikune õppimine ja juhendamine), suunised ja praktilised töövahendid, et toetada riikliku, piirkondliku ja kohaliku poliitika ja tavade, sealhulgas ebasoodsa taustaga õppijatele suunatud poliitika ja tavade kujundamist, rakendamist ja hindamist, kasutades ELi koostööpõhiseid vahendeid, haridus- ja koolitusalaseid veebiplatvorme ning -kogukondi, sealhulgas eTwinning, uus Euroopa koolihariduse platvorm, programmis „Erasmus+“ osalenud, Cedefopi haridussüsteemist varakult lahkumise vastu võitlemise saadikud, ELi käsitlevate mitmekeelsete õppematerjalide õpinurk; |
| --- | --- |

1.3

edukate tavade tuvastamine ja jagamine (sh vastastikune õppimine ja juhendamine), suunised ja praktilised töövahendid, et toetada riikliku, piirkondliku ja kohaliku poliitika ja tavade, sealhulgas ebasoodsa taustaga õppijatele suunatud poliitika ja tavade kujundamist, rakendamist ja hindamist, kasutades ELi koostööpõhiseid vahendeid, haridus- ja koolitusalaseid veebiplatvorme ning -kogukondi, sealhulgas eTwinning, uus Euroopa koolihariduse platvorm, programmis „Erasmus+“ osalenud, Cedefopi haridussüsteemist varakult lahkumise vastu võitlemise saadikud, ELi käsitlevate mitmekeelsete õppematerjalide õpinurk;

| 1.4 | sellistest võimalustest teadlikkuse suurendamine, mis edendavad, toetavad ja võimaldavad kaasatust, võrdseid võimalusi ja heaolu hariduse ja koolituse valdkonnas ELi rahaliste vahenditega, nagu programm „Erasmus+“, taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa Sotsiaalfond+, Euroopa Regionaalarengu Fond, programm „Digitaalne Euroopa“, programm „Euroopa Horisont“, tehnilise toe instrument, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond jne, ja nende kasutamise soosimine; |
| --- | --- |

1.4

sellistest võimalustest teadlikkuse suurendamine, mis edendavad, toetavad ja võimaldavad kaasatust, võrdseid võimalusi ja heaolu hariduse ja koolituse valdkonnas ELi rahaliste vahenditega, nagu programm „Erasmus+“, taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa Sotsiaalfond+, Euroopa Regionaalarengu Fond, programm „Digitaalne Euroopa“, programm „Euroopa Horisont“, tehnilise toe instrument, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond jne, ja nende kasutamise soosimine;

| 1.5 | kogu ELi hõlmavate teadus- ja muude uuringute toetamine; teadusvõrgustikke loomise innustamine ning teadlaste ja poliitikute ning teadlaste ja praktikute vahelise dialoogi toetamine; |
| --- | --- |

1.5

kogu ELi hõlmavate teadus- ja muude uuringute toetamine; teadusvõrgustikke loomise innustamine ning teadlaste ja poliitikute ning teadlaste ja praktikute vahelise dialoogi toetamine;

| 1.6 | digiharidust ja -oskusi käsitleva struktureeritud dialoogi tulemuste arvesse võtmine. |
| --- | --- |

1.6

digiharidust ja -oskusi käsitleva struktureeritud dialoogi tulemuste arvesse võtmine.

| 2. | Toetama kõikide õppijate õpiedu saavutamist käsitlevate (sh rändajate integratsiooni ja keeleõpet käsitlevate) juhendmaterjalide ja ressursside väljatöötamist ja levitamist koostöös liikmesriikidega ja nende vabatahtlikku kasutamist silmas pidades, sealhulgas arendades edasi ja edendades koolidele ettenähtud veebipõhist töövahendit kaasava hariduse edendamiseks ja haridussüsteemist varakult lahkumise tõkestamiseks, kogumikku inspireerivate tavade kohta kaasava ja kodanikuhariduse vallas ning Cedefopi kutsehariduse töövahendite komplekti haridussüsteemist varakult lahkumise vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

2.

Toetama kõikide õppijate õpiedu saavutamist käsitlevate (sh rändajate integratsiooni ja keeleõpet käsitlevate) juhendmaterjalide ja ressursside väljatöötamist ja levitamist koostöös liikmesriikidega ja nende vabatahtlikku kasutamist silmas pidades, sealhulgas arendades edasi ja edendades koolidele ettenähtud veebipõhist töövahendit kaasava hariduse edendamiseks ja haridussüsteemist varakult lahkumise tõkestamiseks, kogumikku inspireerivate tavade kohta kaasava ja kodanikuhariduse vallas ning Cedefopi kutsehariduse töövahendite komplekti haridussüsteemist varakult lahkumise vastu võitlemiseks.

| 3. | Toetama haridustöötajate ja muude sidusrühmade kutsealase arengu võimalusi,






  3.1 | jagades programmi „Erasmus+“ töötajate vahetuste, projektide ja võrgustike häid tavasid, sealhulgas eTwinningu veebikogukonna, programmi „Erasmus+“ Teacher Academies (õpetajate akadeemiate) ja kutseoskuste tippkeskuste kaudu; |
| --- | --- | --- |

3.

Toetama haridustöötajate ja muude sidusrühmade kutsealase arengu võimalusi,

3.1

jagades programmi „Erasmus+“ töötajate vahetuste, projektide ja võrgustike häid tavasid, sealhulgas eTwinningu veebikogukonna, programmi „Erasmus+“ Teacher Academies (õpetajate akadeemiate) ja kutseoskuste tippkeskuste kaudu;

| 3.2 | pakkudes uuel Euroopa koolihariduse platvormil laialt avatud e-õppe kursusi ja haridusvõimalusi (sh mikrokvalifikatsioonitunnistusi) õpetajate, koolitajate, koolijuhtide ja õpetajate koolitajate pidevaks kutsealaseks hariduseks ning edendades nende kursuste laialdast kasutamist. |
| --- | --- |

3.2

pakkudes uuel Euroopa koolihariduse platvormil laialt avatud e-õppe kursusi ja haridusvõimalusi (sh mikrokvalifikatsioonitunnistusi) õpetajate, koolitajate, koolijuhtide ja õpetajate koolitajate pidevaks kutsealaseks hariduseks ning edendades nende kursuste laialdast kasutamist.

| 4. | Jälgima nõukogu soovituse rakendamist ja andma selle kohta aru Euroopa haridusruumi (sh hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku) ja Euroopa poolaasta (sh sotsiaalvaldkonna läbivaadatud tulemustabeli) kehtiva aruandluskorra raames. |
| --- | --- |

4.

Jälgima nõukogu soovituse rakendamist ja andma selle kohta aru Euroopa haridusruumi (sh hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku) ja Euroopa poolaasta (sh sotsiaalvaldkonna läbivaadatud tulemustabeli) kehtiva aruandluskorra raames.

| 5. | Jälgima pidevalt ELi tasandi eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme ja andma nende kohta korrapäraselt aru Euroopa haridusruumi käsitlevate aruannete raames; kaaluma tihedas koostöös näitajate ja sihttasemete alalise töörühmaga seda, kuidas saaks tõhustada ELi tasandi järelevalvet, eeskätt hinnates olemasolevaid ELi tasandi näitajaid ning teha asjakohastel ja vajalikel juhtudel ettepanekuid uute näitajate kohta, eeskätt kaasamise ja võrdsete võimaluste vallas. |
| --- | --- |

5.

Jälgima pidevalt ELi tasandi eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme ja andma nende kohta korrapäraselt aru Euroopa haridusruumi käsitlevate aruannete raames; kaaluma tihedas koostöös näitajate ja sihttasemete alalise töörühmaga seda, kuidas saaks tõhustada ELi tasandi järelevalvet, eeskätt hinnates olemasolevaid ELi tasandi näitajaid ning teha asjakohastel ja vajalikel juhtudel ettepanekuid uute näitajate kohta, eeskätt kaasamise ja võrdsete võimaluste vallas.

Käesoleva soovitusega asendatakse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitus varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamise poliitika kohta.

Brüssel, 28. november 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

V. BALAŠ

---

(1)  ELT C 428, 13.12.2017, lk 10.

1

(2)  COM(2021) 102 final.

2

(3)  COM(2020) 625 final.

3

(4)  ELT C 66, 26.2.2021, lk 1.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2021. aasta otsus (EL) 2021/2316 Euroopa noorteaasta (2022) kohta (ELT L 462, 28.12.2021, lk 1).

5

(6)  Euroopa tuleviku konverents – aruanne konverentsi lõpptulemuste kohta, mai 2022, 46. ettepanek (lk 88).

6

(7)  Digioskusi tuleb küll pidada põhioskusteks, kuid kehtivas soovituses neid sõnaselgelt ei käsitleta, kuna need on juba muude algatuste, näiteks digiõppe tegevuskava keskmes.

7

(8)  Käesolevas dokumendis kasutatakse terminit „põgenik“ laiemas poliitilises tähenduses kui Genfi konventsioonis ja ELi varjupaigaküsimusi käsitlevas õigustikus.

8

(9)  Vt näiteks: Koehler, C., Psacharopoulos, G., ja Van der Graaf, L., The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof (COVID-19 mõju ebasoodsas olukorras olevate laste haridusele ja selle sotsiaal-majanduslikud tagajärjed), NESET-EENEE aruanne, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2022; Euroopa Komisjon, hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraat, Impacts of COVID-19 on school education (COVID-19 mõju kooliharidusele), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2022. Blaskó, Z., da Costa, P., ja Schnepf, S. V., Learning Loss and Educational Inequalities in Europe: Mapping the Potential Consequences of the COVID-19 Crisis (Õpikaotus ja hariduslik ebavõrdsus Euroopas: COVID-19 kriisi võimalike tagajärgede kaardistamine), IZA aruteludokument 14298, Bonn, 2021.

9

The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof

Impacts of COVID-19 on school education

Learning Loss and Educational Inequalities in Europe: Mapping the Potential Consequences of the COVID-19 Crisis

(10)  ELT C 191, 1.7.2011, lk 1..

10

(11)  Euroopa Komisjon, hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraat, Donlevy, V., Day, L., Andriescu, M., Downes, P., Assessment of the implementation of the 2011 Council Recommendation on policies to reduce early school leaving: final report (Hinnang varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamise poliitikat käsitleva nõukogu 2011. aasta soovituse rakendamisele: lõpparuanne), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2019.

11

Assessment of the implementation of the 2011 Council Recommendation on policies to reduce early school leaving: final report

(12)  ELT C 189, 4.6.2018, lk 1.

12

(13)  ELT C 221, 10.6.2021, lk 3.

13

(14)  ELT C 193, 9.6.2020, lk 11.

14

(15)  ELT C 189, 5.6.2019, lk 4.

15

(16)  ELT C 504, 14.12.2021, lk 21.

16

(17)  COM(2020) 274 final.

17

(18)  ELT C 417, 2.12.2020, lk 1.

18

(19)  COM(2020) 624 final.

19

(20)  ELT L 223, 22.6.2021, lk 14.

20

(21)  COM(2021) 142 final.

21

(22)  COM(2022) 212 final.

22

(23)  Soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025 (2020), ELi rassismivastane tegevuskava 2020–2025 (2020), romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitlev ELi strateegiline raamistik (2020) ja sellega seotud nõukogu soovitus (2021), LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025 (2020), integratsiooni ja kaasamise tegevuskava aastateks 2021–2027 (2020), puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030 (2021), ELi strateegia antisemitismi vastu võitlemiseks ja juudi eluviisi edendamiseks 2021–2030 (2021).

23

(24)  ELT C 372, 4.11.2020, lk 1.

24

(25)  Vt määratlust komisjoni talituste töödokumendis SWD(2022) 176 final.

25

(26)  Sellise strateegia võib lisada asjakohastesse riiklikesse strateegiadokumentidesse.

26

(27)  Nõukogu 30. oktoobri 2020. aasta soovitus töösilla kohta, millega tugevdatakse noortegarantiid ning asendatakse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta (ELT C 372, 4.11.2020, lk 1).

27

---

LISA

Õpiedu poliitikaraamistik

Käesolevas lisas esitatakse poliitikaraamistik, mis on viitematerjaliks hariduse ja koolituse vallas tegevatele riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitikakujundajatele ning millega saab anda inspiratsiooni süstemaatiliseks poliitiliseks reageerimiseks, et tagada kõikidele õppijatele parem õpiedu.

Selles poliitikaraamistikus kirjeldatakse süsteemilist lähenemisviisi eesmärgiga parandada kõikide õppijate õpiedu olenemata nende isikuomadustest ning perekondlikust, kultuurilisest ja sotsiaal-majanduslikust taustast. Selles määratakse kindlaks olulised tingimused ja meetmed, mille eesmärk on vähendada varakult haridussüsteemist lahkumist ja põhioskuste puudulikkust, tuginedes tõenditele ja headele tavadele, mis on tuvastatud ELi liikmesriikides ning tipptasemel teadusuuringutes. Raamistik põhineb õpiedu ulatuslikul ja kaasaval käsitlusel, mis ei hõlma üksnes õpitulemusi, vaid ka selliseid elemente nagu isiklik, sotsiaalne ja emotsionaalne areng ning õppijate heaolu koolis. Selle struktuuri aluseks on mõned üldised tingimused (punktid 1 ja 2) alusel ning koolide ja süsteemi tasandil edendatavad meetmed kooskõlas riikide haridussüsteemidega.

1.

| a) | teiste poliitikavaldkondadega (nt noored, tervis, kultuur, sotsiaalteenused, tööhõive, eluase, õigusemõistmine, põgenike ja teiste rändajate kaasamine ning mittediskrimineerimine) kooskõlastamise tagamine ning püsiva koostöö sisseseadmine haridus- ja koolitussüsteemi eri juhtimistasandite vahel, samuti süstemaatiline dialoog kõikide asjakohaste sidusrühmadega (sh õppijad, vanemad ja perekonnad ning tõrjutumate rühmade seisukohtade esindajad) alates koostamise etapist kuni rakendamise ja hindamiseni; |
| --- | --- |

a)

teiste poliitikavaldkondadega (nt noored, tervis, kultuur, sotsiaalteenused, tööhõive, eluase, õigusemõistmine, põgenike ja teiste rändajate kaasamine ning mittediskrimineerimine) kooskõlastamise tagamine ning püsiva koostöö sisseseadmine haridus- ja koolitussüsteemi eri juhtimistasandite vahel, samuti süstemaatiline dialoog kõikide asjakohaste sidusrühmadega (sh õppijad, vanemad ja perekonnad ning tõrjutumate rühmade seisukohtade esindajad) alates koostamise etapist kuni rakendamise ja hindamiseni;

| b) | selliste tasakaalustatud, ühtsete ja koordineeritud poliitikameetmete olemasolu, milles on ühendatud ennetamine, sekkumine ja tasakaalustamine, pöörates suurt tähelepanu ennetus- ja sekkumismeetmetele; |
| --- | --- |

b)

selliste tasakaalustatud, ühtsete ja koordineeritud poliitikameetmete olemasolu, milles on ühendatud ennetamine, sekkumine ja tasakaalustamine, pöörates suurt tähelepanu ennetus- ja sekkumismeetmetele;

| c) | strateegiliste riiklike, piirkondlike ja kohalike (nagu on asjakohane) haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise ennetamise viiside lõimimine lähenemisviisidega, mille eesmärk on edendada põhioskusi, võidelda kiusamise ja küberkiusamise (sh soopõhine kiusamine ja seksuaalne ahistamine) vastu ning toetada heaolu; |
| --- | --- |

c)

strateegiliste riiklike, piirkondlike ja kohalike (nagu on asjakohane) haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise ennetamise viiside lõimimine lähenemisviisidega, mille eesmärk on edendada põhioskusi, võidelda kiusamise ja küberkiusamise (sh soopõhine kiusamine ja seksuaalne ahistamine) vastu ning toetada heaolu;

| d) | kaasavas keskkonnas universaalsete kogu kooli hõlmavate kõikidele õppijatele suunatud meetmete süstemaatiline kombineerimine sihipäraste meetmetega, mis on suunatud mõningatele õppijatele või õppijate rühmadele, kellel on sarnased vajadused või kes on mõõdukas ohus, ja individuaalsemate meetmetega, mis on suunatud neile, kellel on komplekssed või kroonilised vajadused ja kes on suurimas ohus; |
| --- | --- |

d)

kaasavas keskkonnas universaalsete kogu kooli hõlmavate kõikidele õppijatele suunatud meetmete süstemaatiline kombineerimine sihipäraste meetmetega, mis on suunatud mõningatele õppijatele või õppijate rühmadele, kellel on sarnased vajadused või kes on mõõdukas ohus, ja individuaalsemate meetmetega, mis on suunatud neile, kellel on komplekssed või kroonilised vajadused ja kes on suurimas ohus;

| e) | erilise tähelepanu pööramine ebasoodsa olukorra või diskrimineerimise ohus lastele ja noortele, tagades valdkonnaülese lähenemisviisi ja hõlmates asjakohased meetmed, mis on mõeldud ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras, rände- või roma taustaga lastele, põgenikele, nähtavate ja mittenähtavate puuetega (sh pikaajalised või lühiajalised füüsilised kahjustused, vaimse tervise häired, intellektipuuded või meelelised kahjustused), hariduslike erivajaduste või vaimse tervise probleemidega õppijatele, tehes koostöös sotsiaal- ja tervisevaldkonna ekspertidega; |
| --- | --- |

e)

erilise tähelepanu pööramine ebasoodsa olukorra või diskrimineerimise ohus lastele ja noortele, tagades valdkonnaülese lähenemisviisi ja hõlmates asjakohased meetmed, mis on mõeldud ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras, rände- või roma taustaga lastele, põgenikele, nähtavate ja mittenähtavate puuetega (sh pikaajalised või lühiajalised füüsilised kahjustused, vaimse tervise häired, intellektipuuded või meelelised kahjustused), hariduslike erivajaduste või vaimse tervise probleemidega õppijatele, tehes koostöös sotsiaal- ja tervisevaldkonna ekspertidega;

| f) | tähelepanu pööramine soolise ebavõrdsuse kindlakstegemisele hariduses ja koolituses, sealhulgas tugevdatud järelevalvega poiste ja tüdrukute tulemuste üle, ning vajaduse korral konkreetsete meetmete võtmine; |
| --- | --- |

f)

tähelepanu pööramine soolise ebavõrdsuse kindlakstegemisele hariduses ja koolituses, sealhulgas tugevdatud järelevalvega poiste ja tüdrukute tulemuste üle, ning vajaduse korral konkreetsete meetmete võtmine;

| g) | mitteformaalsete ja informaalsete haridusprotsesside arvesse võtmine, pidades silmas õpiedu ja kõikide asjaomaste partnerite kaasatust; |
| --- | --- |

g)

mitteformaalsete ja informaalsete haridusprotsesside arvesse võtmine, pidades silmas õpiedu ja kõikide asjaomaste partnerite kaasatust;

| h) | tõenduspõhise lähenemise rakendamine, mille aluseks on teabe saamine usaldusväärsetest andmekogumis- ja järelevalvesüsteemidest (vt allpool punkt 2) ja tuginemine uusimatele kvantitatiivsetele ja kvalitatiivsetele teadusuuringutele, kõikide õppijate õpiedu saavutamisele tõendatavalt kaasa aitavate tavade ja töövahendite kaalumine. See hõlmab inspiratsiooni ammutamist Euroopa tasandil pakutavatest ressurssidest, nagu koolidele ettenähtud veebipõhine töövahend, kogumik inspireerivate tavade kohta kaasava ja kodanikuhariduse vallas ja Cedefopi kutsehariduse töövahendite komplekt haridussüsteemist varakult lahkumise vastu võitlemiseks ning elukestva nõustamise süsteemide ja tavade aruanne; |
| --- | --- |

h)

tõenduspõhise lähenemise rakendamine, mille aluseks on teabe saamine usaldusväärsetest andmekogumis- ja järelevalvesüsteemidest (vt allpool punkt 2) ja tuginemine uusimatele kvantitatiivsetele ja kvalitatiivsetele teadusuuringutele, kõikide õppijate õpiedu saavutamisele tõendatavalt kaasa aitavate tavade ja töövahendite kaalumine. See hõlmab inspiratsiooni ammutamist Euroopa tasandil pakutavatest ressurssidest, nagu koolidele ettenähtud veebipõhine töövahend, kogumik inspireerivate tavade kohta kaasava ja kodanikuhariduse vallas ja Cedefopi kutsehariduse töövahendite komplekt haridussüsteemist varakult lahkumise vastu võitlemiseks ning elukestva nõustamise süsteemide ja tavade aruanne;

| i) | proportsionaalsete ressursside eraldamine, sealhulgas riiklike ja ELi rahaliste vahendite kasutamine, samuti reformide ning õppevahendite, taristu ja pedagoogikaga seotud investeeringute muu toetamine (eelkõige programm „Erasmus+“, taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa Sotsiaalfond+, Euroopa Regionaalarengu Fond, programm „Digitaalne Euroopa“, programm „Euroopa Horisont“, tehnilise toe instrument, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, Euroopa ühendamise rahastu rahastamiskava (CEF2); |
| --- | --- |

i)

proportsionaalsete ressursside eraldamine, sealhulgas riiklike ja ELi rahaliste vahendite kasutamine, samuti reformide ning õppevahendite, taristu ja pedagoogikaga seotud investeeringute muu toetamine (eelkõige programm „Erasmus+“, taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa Sotsiaalfond+, Euroopa Regionaalarengu Fond, programm „Digitaalne Euroopa“, programm „Euroopa Horisont“, tehnilise toe instrument, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, Euroopa ühendamise rahastu rahastamiskava (CEF2);

| j) | selgete eesmärkide ja vahe-eesmärkidega rakendamiskava ning järelevalve- ja hindamiskava koostamine ning liikmesriigi olude seisukohast sobival tasandil koordineerimismehhanismi või -struktuuri loomine, et hõlbustada koostööd, toetada rakendamist ning võimaldada järelevalvet, hindamist ja poliitika läbivaatamist. |
| --- | --- |

j)

selgete eesmärkide ja vahe-eesmärkidega rakendamiskava ning järelevalve- ja hindamiskava koostamine ning liikmesriigi olude seisukohast sobival tasandil koordineerimismehhanismi või -struktuuri loomine, et hõlbustada koostööd, toetada rakendamist ning võimaldada järelevalvet, hindamist ja poliitika läbivaatamist.

2.

| a) | võimaldama kõikidel poliitikatasanditel (riiklik, piirkondlik ja kohalik) analüüsida alasoorituse ning haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise ulatust, esinemissagedust ja võimalikke põhjuseid, muu hulgas tõrjutud õppijate ja perekondade seisukohtade kogumise teel; |
| --- | --- |

a)

võimaldama kõikidel poliitikatasanditel (riiklik, piirkondlik ja kohalik) analüüsida alasoorituse ning haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise ulatust, esinemissagedust ja võimalikke põhjuseid, muu hulgas tõrjutud õppijate ja perekondade seisukohtade kogumise teel;

| b) | olema kasutusel poliitika kujundamiseks ja juhtimiseks, rakendamise üle tehtavaks järelevalveks ning võetud meetmete tulemuslikkuse ja tõhususe hindamiseks; |
| --- | --- |

b)

olema kasutusel poliitika kujundamiseks ja juhtimiseks, rakendamise üle tehtavaks järelevalveks ning võetud meetmete tulemuslikkuse ja tõhususe hindamiseks;

| c) | võimaldama haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise ohus õppijate ning süsteemist juba lahkunute varajast avastamist ja kindlakstegemist, et pakkuda õigeaegset ja asjakohast tuge, selliseid õppijaid sildistamata või häbimärgistamata; |
| --- | --- |

c)

võimaldama haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise ohus õppijate ning süsteemist juba lahkunute varajast avastamist ja kindlakstegemist, et pakkuda õigeaegset ja asjakohast tuge, selliseid õppijaid sildistamata või häbimärgistamata;

| d) | olema aluseks tõhusate suuniste ja toe väljatöötamiseks koolidele. |
| --- | --- |

d)

olema aluseks tõhusate suuniste ja toe väljatöötamiseks koolidele.

Andmed ja teave peaksid ideaalis hõlmama hariduse ja koolituse (sealhulgas kutsehariduse) kõiki tasandeid (alusharidus ja lapsehoid, põhihariduse 1. ja 2. aste, teise taseme hariduse alumine ja ülemine aste) ja liike, olema kättesaadavad eri poliitikatasanditel ja vastama isikuandmete kaitset käsitlevatele õigusaktidele. Riikide oludest lähtudes tuleks koguda hästi liigitatud (nt soo, sotsiaal-majandusliku tausta, rändetausta, piirkondlike erinevuste jms alusel) kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet mitmesuguste tegurite kohta, millel on õpitulemustele negatiivne või positiivne mõju (nt alushariduses ja lapsehoius osalemine, kohalkäimine, õppeprotsessides osalemine, põhioskuste tase, heaolu koolis, vaimne tervis, kuuluvustunne, käitumisprobleemid, diskrimineerimiskogemus jne).

3.

| | Ennetusmeetmed







  a) | Tagada ohutegurite, näiteks õpiraskuste, arenguprobleemide, keeleoskuse ja hariduslike erivajaduste, sealhulgas sotsiaalsete ja emotsionaalsete raskuste varajane kindlakstegemine ning alasooritus- ja väljalangemisohus õppijate varajane avastamine, vältides samal ajal sildistamist ja häbimärgistamist. |
| --- | --- | --- |

Ennetusmeetmed

a)

Tagada ohutegurite, näiteks õpiraskuste, arenguprobleemide, keeleoskuse ja hariduslike erivajaduste, sealhulgas sotsiaalsete ja emotsionaalsete raskuste varajane kindlakstegemine ning alasooritus- ja väljalangemisohus õppijate varajane avastamine, vältides samal ajal sildistamist ja häbimärgistamist.

| b) | Koostada õppekavad, mis on õppijakesksed ja põhinevad kaasaval ja suhtepedagoogikal ning võimaldavad kasutada mitmekesiseid ja isikustatud õpetamis- ja õppimisvorme. Kaaluda tuleks laste ja noorte aktiivset kaasamist õppematerjalide koostamisse asjakohastel juhtudel, eelkõige seoses kiusamise ennetamise, sotsiaalse ja emotsionaalse õppe, konfliktide lahendamise ja eelarvamuste kummutamise materjalidega. |
| --- | --- |

b)

Koostada õppekavad, mis on õppijakesksed ja põhinevad kaasaval ja suhtepedagoogikal ning võimaldavad kasutada mitmekesiseid ja isikustatud õpetamis- ja õppimisvorme. Kaaluda tuleks laste ja noorte aktiivset kaasamist õppematerjalide koostamisse asjakohastel juhtudel, eelkõige seoses kiusamise ennetamise, sotsiaalse ja emotsionaalse õppe, konfliktide lahendamise ja eelarvamuste kummutamise materjalidega.

| c) | Lisada õppekavadesse alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni keskhariduseni (teise taseme hariduse ülemine aste) sotsiaalne ja emotsionaalne õpe, kiusamise ennetamine, vaimne ja füüsiline tervis. |
| --- | --- |

c)

Lisada õppekavadesse alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni keskhariduseni (teise taseme hariduse ülemine aste) sotsiaalne ja emotsionaalne õpe, kiusamise ennetamine, vaimne ja füüsiline tervis.

| d) | Tugevdada õppekeel(t)e oskust, väärtustades ja toetades samal ajal õppijate keelelist mitmekesisust kui pedagoogilist ressurssi edasiõppimiseks ja hariduse omandamiseks. See võib hõlmata näiteks eelneva keeleoskuse hindamist, kindlat tuge õppija emakeeles (esimene keel) ning õppekeeles, juurdepääsu koduses suhtluskeeles juhendamisele ning mehhanisme, mis toetavad eri haridustasemetel üleminekut vastuvõtuklassidest tavaklassidesse, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

d)

Tugevdada õppekeel(t)e oskust, väärtustades ja toetades samal ajal õppijate keelelist mitmekesisust kui pedagoogilist ressurssi edasiõppimiseks ja hariduse omandamiseks. See võib hõlmata näiteks eelneva keeleoskuse hindamist, kindlat tuge õppija emakeeles (esimene keel) ning õppekeeles, juurdepääsu koduses suhtluskeeles juhendamisele ning mehhanisme, mis toetavad eri haridustasemetel üleminekut vastuvõtuklassidest tavaklassidesse, kui see on asjakohane.

| e) | Eelkõige toetada põgenikel ja äsja saabunud rändajatel õppekeele omandamist varase keelekümblusega tavaklassides ja tavaõppekavade abil ning asjakohasel tasandil pakutava täiendava individuaalse toega, et kiirendada sotsiaalset ja akadeemilist õpet. Oluline roll on ka jätkuval juurdepääsul keelelisele ja akadeemilisele toele ning karjäärinõustamisele kõikidel haridus- ja koolitustasanditel koos vanemate kaasamise ja kultuuridevahelise haridusega. |
| --- | --- |

e)

Eelkõige toetada põgenikel ja äsja saabunud rändajatel õppekeele omandamist varase keelekümblusega tavaklassides ja tavaõppekavade abil ning asjakohasel tasandil pakutava täiendava individuaalse toega, et kiirendada sotsiaalset ja akadeemilist õpet. Oluline roll on ka jätkuval juurdepääsul keelelisele ja akadeemilisele toele ning karjäärinõustamisele kõikidel haridus- ja koolitustasanditel koos vanemate kaasamise ja kultuuridevahelise haridusega.

| f) | Edendada interaktiivseid ja kogemuslikke ning kultuuri- ja keeletausta arvestavaid pedagoogilisi lähenemisviise, et arendada õppijate iseseisvat ja vastutustundlikku õppimist ning võimaldada neil oma pädevuste arendamises aktiivselt osaleda. Sellised lähenemisviisid võivad hõlmata põimõppe võimalusi (sh digiressursid ja juurdepääs raamatukogudele, laboritele, muuseumidele, muudele kultuurikeskustele nagu muusika- ja kunstikoolid, kogukonnakeskustele ja loodusele), võttes arvesse puuetega ja hariduslike erivajadustega õppijate vajadusi, õppeaja ja -keskkondade paindlikku ja mitmekesist korraldust, erialaülest õpetamist ja õppimist, koostööpõhist õpet ja vastastikust tuge ning puuetega õppijate puhul tehniliste abivahendite kasutamist. |
| --- | --- |

f)

Edendada interaktiivseid ja kogemuslikke ning kultuuri- ja keeletausta arvestavaid pedagoogilisi lähenemisviise, et arendada õppijate iseseisvat ja vastutustundlikku õppimist ning võimaldada neil oma pädevuste arendamises aktiivselt osaleda. Sellised lähenemisviisid võivad hõlmata põimõppe võimalusi (sh digiressursid ja juurdepääs raamatukogudele, laboritele, muuseumidele, muudele kultuurikeskustele nagu muusika- ja kunstikoolid, kogukonnakeskustele ja loodusele), võttes arvesse puuetega ja hariduslike erivajadustega õppijate vajadusi, õppeaja ja -keskkondade paindlikku ja mitmekesist korraldust, erialaülest õpetamist ja õppimist, koostööpõhist õpet ja vastastikust tuge ning puuetega õppijate puhul tehniliste abivahendite kasutamist.

| g) | Edendada hindamistavasid, mis kajastavad ja toetavad isiklikke õpivajadusi ja -teid, eelkõige kasutada formatiivset ja pidevhindamist ning ühendada mitu digitaalset ja mittedigitaalset vormi ja vahendit (nt portfooliod, vastastikune hindamine ja enesehindamine), mis on kaasavad, kultuuritaustale vastavad ja osaluspõhised. |
| --- | --- |

g)

Edendada hindamistavasid, mis kajastavad ja toetavad isiklikke õpivajadusi ja -teid, eelkõige kasutada formatiivset ja pidevhindamist ning ühendada mitu digitaalset ja mittedigitaalset vormi ja vahendit (nt portfooliod, vastastikune hindamine ja enesehindamine), mis on kaasavad, kultuuritaustale vastavad ja osaluspõhised.

| | Sekkumismeetmed







  h) | Luua koolides raamistikud, millega pakutakse kõikidele õpiraskustega või alasooritusohus õppijatele sihipärast tuge valdkonnaülese ja meeskonnapõhise lähenemisviisiga (nt vanemate kaasamise programmid kogu kooli hõlmava lähenemisviisi kaudu, mentorluskavad, sealhulgas õpilastevaheline mentorlus; tugipersonali kaasamine, lisaõppeaeg kooliaasta jooksul ja/või koolivaheaegadel, juurdepääs täiendavatele õppekeskkondadele). |
| --- | --- | --- |

Sekkumismeetmed

h)

Luua koolides raamistikud, millega pakutakse kõikidele õpiraskustega või alasooritusohus õppijatele sihipärast tuge valdkonnaülese ja meeskonnapõhise lähenemisviisiga (nt vanemate kaasamise programmid kogu kooli hõlmava lähenemisviisi kaudu, mentorluskavad, sealhulgas õpilastevaheline mentorlus; tugipersonali kaasamine, lisaõppeaeg kooliaasta jooksul ja/või koolivaheaegadel, juurdepääs täiendavatele õppekeskkondadele).

| i) | Pakkuda mitmetahuliste komplekssete vajaduste, sealhulgas sotsiaalsete, emotsionaalsete ja vaimse tervise vajadustega õppijatele kaasavas ja juurdepääsetavas keskkonnas individuaalset tuge (nt personaalne juhendamine, individuaalsed õppekavad, spetsialisti pakutav emotsionaalne nõustamine, psühhoteraapilised sekkumismeetmed, valdkonnaülesed rühmad, perekonna tugi). |
| --- | --- |

i)

Pakkuda mitmetahuliste komplekssete vajaduste, sealhulgas sotsiaalsete, emotsionaalsete ja vaimse tervise vajadustega õppijatele kaasavas ja juurdepääsetavas keskkonnas individuaalset tuge (nt personaalne juhendamine, individuaalsed õppekavad, spetsialisti pakutav emotsionaalne nõustamine, psühhoteraapilised sekkumismeetmed, valdkonnaülesed rühmad, perekonna tugi).

| j) | Pakkuda õppijatele, kellel on oma sotsiaal-majandusliku tausta tõttu raskusi põhivajaduste rahuldamisega (nt õppematerjalide puudus, raskused transpordiga, alatoitlus, ühekülgne toitumine või magamatus), kooli tasandil või koostöös teiste osalistega lahendusi. |
| --- | --- |

j)

Pakkuda õppijatele, kellel on oma sotsiaal-majandusliku tausta tõttu raskusi põhivajaduste rahuldamisega (nt õppematerjalide puudus, raskused transpordiga, alatoitlus, ühekülgne toitumine või magamatus), kooli tasandil või koostöös teiste osalistega lahendusi.

| k) | Pakkuda ebasoodsas olukorras õppijatele sihipäraseid rahalise ja/või mitterahalise toetuse kavu, et hõlbustada nende edasiõppimist kesk- ja kõrgharidusasutustes ning keskhariduse omandamist, mis annab asjakohase kvalifikatsiooni. |
| --- | --- |

k)

Pakkuda ebasoodsas olukorras õppijatele sihipäraseid rahalise ja/või mitterahalise toetuse kavu, et hõlbustada nende edasiõppimist kesk- ja kõrgharidusasutustes ning keskhariduse omandamist, mis annab asjakohase kvalifikatsiooni.

| l) | Näha põgenikest ja äsja saabunud rändajatest õppijatele ette rahastamiskord, et tagada vajaduse korral juurdepääs eraõppele või ettevalmistustundidele ning sujuv sisenemine haridus- ja koolitussüsteemi kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

l)

Näha põgenikest ja äsja saabunud rändajatest õppijatele ette rahastamiskord, et tagada vajaduse korral juurdepääs eraõppele või ettevalmistustundidele ning sujuv sisenemine haridus- ja koolitussüsteemi kõikidel tasanditel.

| | Kombineeritud sekkumis- ja tasakaalustavad meetmed







  m) | Pakkuda õppijatele sotsiaalset, emotsionaalset ja psühholoogilist tuge, eriti neile, kellel on negatiivsed lapsepõlvekogemused, kes on kogenud traumat ja kes on raske sotsiaalse või emotsionaalse surve all, mis pärsivad nende osalemist koolitöös. See võib hõlmata haridustöötajate nõustaja- ja mentorirolli tõhustamist, õpilaste jaoks vaimse tervise spetsialistidele ja teenustele juurdepääsu hõlbustamist koolis ja selle ümbruses ning varajast sekkumist kiusamisohvrite ja kiusajate puhul. Luua vastastikune ja kogukonna tugi, et ennetada kiusamist/küberkiusamist ning võidelda mis tahes vormis diskrimineerimise vastu. |
| --- | --- | --- |

Kombineeritud sekkumis- ja tasakaalustavad meetmed

m)

Pakkuda õppijatele sotsiaalset, emotsionaalset ja psühholoogilist tuge, eriti neile, kellel on negatiivsed lapsepõlvekogemused, kes on kogenud traumat ja kes on raske sotsiaalse või emotsionaalse surve all, mis pärsivad nende osalemist koolitöös. See võib hõlmata haridustöötajate nõustaja- ja mentorirolli tõhustamist, õpilaste jaoks vaimse tervise spetsialistidele ja teenustele juurdepääsu hõlbustamist koolis ja selle ümbruses ning varajast sekkumist kiusamisohvrite ja kiusajate puhul. Luua vastastikune ja kogukonna tugi, et ennetada kiusamist/küberkiusamist ning võidelda mis tahes vormis diskrimineerimise vastu.

| n) | Tagada põgenikele ja äsja saabunud rändajatele juurdepääs õiglasele, vajadusi arvessevõtvale ja piisavale toele, sealhulgas sotsiaalsele, emotsionaalsele ja psühholoogilisele toele, aidates neil toime tulla traumajärgse stressi, rände või integratsioonikogemusega seotud probleemidega. See tugi peaks olema lõimitud laiemasse valdkonnaülesesse kavasse, et võtta koostöös sotsiaal- ja tervishoiuteenistuste, vaimse tervise asutuste ning kõigi teiste asjaomaste teenistuste ja asutustega ning õppijaid ja nende perekondi või hooldajaid tihedalt kaasates arvesse kõiki nende erivajadusi. |
| --- | --- |

n)

Tagada põgenikele ja äsja saabunud rändajatele juurdepääs õiglasele, vajadusi arvessevõtvale ja piisavale toele, sealhulgas sotsiaalsele, emotsionaalsele ja psühholoogilisele toele, aidates neil toime tulla traumajärgse stressi, rände või integratsioonikogemusega seotud probleemidega. See tugi peaks olema lõimitud laiemasse valdkonnaülesesse kavasse, et võtta koostöös sotsiaal- ja tervishoiuteenistuste, vaimse tervise asutuste ning kõigi teiste asjaomaste teenistuste ja asutustega ning õppijaid ja nende perekondi või hooldajaid tihedalt kaasates arvesse kõiki nende erivajadusi.

| o) | Hõlbustada juurdepääsu õppekava- ja koolivälistele tegevustele (sport, kunst, vabatahtlik tegevus, noorsootöö jne) ning parandada nende õpiväljundite dokumenteerimist ja valideerimist. |
| --- | --- |

o)

Hõlbustada juurdepääsu õppekava- ja koolivälistele tegevustele (sport, kunst, vabatahtlik tegevus, noorsootöö jne) ning parandada nende õpiväljundite dokumenteerimist ja valideerimist.

| p) | Tugevdada haridus-, karjääri- ja muud nõustamist ning karjääriõpet, et toetada karjäärijuhtimisoskuste ja -pädevuste omandamist. See peaks hõlmama õppekavajärgset ja -välist tegevust, nagu töölõppimine, külastused töökohtadesse, töövarjuna tegutsemine, karjäärimängud või tutvustuskursused. |
| --- | --- |

p)

Tugevdada haridus-, karjääri- ja muud nõustamist ning karjääriõpet, et toetada karjäärijuhtimisoskuste ja -pädevuste omandamist. See peaks hõlmama õppekavajärgset ja -välist tegevust, nagu töölõppimine, külastused töökohtadesse, töövarjuna tegutsemine, karjäärimängud või tutvustuskursused.

4.

| | Ennetusmeetmed







  a) | Lõimida kaasamine, võrdsus ja mitmekesisus, alasoorituse ja võõrandumise mõistmine ning heaolu, vaimse tervise ja kiusamisega tegelemine kõikidesse kohustuslikesse õpetajate põhikoolitusprogrammidesse. |
| --- | --- | --- |

Ennetusmeetmed

a)

Lõimida kaasamine, võrdsus ja mitmekesisus, alasoorituse ja võõrandumise mõistmine ning heaolu, vaimse tervise ja kiusamisega tegelemine kõikidesse kohustuslikesse õpetajate põhikoolitusprogrammidesse.

| b) | Tagada, et kvaliteetse ja teaduspõhise õpetajate põhikoolituse ja pideva kutsealase arenguga valmistatakse koolijuhte, õpetajaid, koolitajaid ja muid haridustöötajaid ette selleks, et:






  — | mõista ohu- ja kaitsetegureid, mis võivad mõjutada õpitulemusi ning tingida võõrandumist või haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumist ning sotsiaalseid, emotsionaalseid ja käitumisraskusi; |
| --- | --- | --- |

b)

Tagada, et kvaliteetse ja teaduspõhise õpetajate põhikoolituse ja pideva kutsealase arenguga valmistatakse koolijuhte, õpetajaid, koolitajaid ja muid haridustöötajaid ette selleks, et:

—

mõista ohu- ja kaitsetegureid, mis võivad mõjutada õpitulemusi ning tingida võõrandumist või haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumist ning sotsiaalseid, emotsionaalseid ja käitumisraskusi;

| — | mõista heaolu, puude ja vaimse tervisega seotud probleeme, sealhulgas traumajärgset stressi, ning toetada õppijate sotsiaalse ja emotsionaalse pädevuse arendamist; |
| --- | --- |

—

mõista heaolu, puude ja vaimse tervisega seotud probleeme, sealhulgas traumajärgset stressi, ning toetada õppijate sotsiaalse ja emotsionaalse pädevuse arendamist;

| — | omandada pädevus õpetada mitmekeelses ja mitmekultuurilises keskkonnas; |
| --- | --- |

—

omandada pädevus õpetada mitmekeelses ja mitmekultuurilises keskkonnas;

| — | tunda ära ja kummutada soostereotüüpe õpetamises ja õppimises (sh vähesed ootused poiste õpitulemustele ja soolõhe STEM valdkondade puhul) ning töötada välja sootundlikud õpetamistavad, mis aitavad poisse ja tüdrukuid paremini motiveerida ja kaasata; |
| --- | --- |

—

tunda ära ja kummutada soostereotüüpe õpetamises ja õppimises (sh vähesed ootused poiste õpitulemustele ja soolõhe STEM valdkondade puhul) ning töötada välja sootundlikud õpetamistavad, mis aitavad poisse ja tüdrukuid paremini motiveerida ja kaasata;

| — | tunda ära eri liiki õppimisraskusi ja nendega tegeleda; |
| --- | --- |

—

tunda ära eri liiki õppimisraskusi ja nendega tegeleda;

| — | kasutada koostööpõhiseid tavasid ja töötada valdkondadevahelistes meeskondades nii koolis kui ka välispartneritega; |
| --- | --- |

—

kasutada koostööpõhiseid tavasid ja töötada valdkondadevahelistes meeskondades nii koolis kui ka välispartneritega;

| — | kasutada vajadust mööda mitmesuguseid õppemeetodeid, -vahendeid ja -keskkondi ning rakendada aktiivselt põimõpet, kombineerides tegevusi siseruumides ja vabas õhus, individuaal- ja rühmaõpet, digitaalseid ja mittedigitaalseid ressursse jne; |
| --- | --- |

—

kasutada vajadust mööda mitmesuguseid õppemeetodeid, -vahendeid ja -keskkondi ning rakendada aktiivselt põimõpet, kombineerides tegevusi siseruumides ja vabas õhus, individuaal- ja rühmaõpet, digitaalseid ja mittedigitaalseid ressursse jne;

| — | kasutada õpetamises ja õppimises formatiivse hindamise meetodeid ja vahendeid; |
| --- | --- |

—

kasutada õpetamises ja õppimises formatiivse hindamise meetodeid ja vahendeid;

| — | edendada positiivset õpikliimat, kasutades klassi juhtimise, kiusamise ennetamise ja konfliktide lahendamise strateegiaid, ning luua usalduslikud suhted õppijate, vanemate, perekondade ja hooldajatega, eriti nendega, kes on ebasoodsama taustaga. |
| --- | --- |

—

edendada positiivset õpikliimat, kasutades klassi juhtimise, kiusamise ennetamise ja konfliktide lahendamise strateegiaid, ning luua usalduslikud suhted õppijate, vanemate, perekondade ja hooldajatega, eriti nendega, kes on ebasoodsama taustaga.

| c) | Luua õpetajatele, koolitajatele, koolijuhtidele ja teistele haridustöötajatele stiimulid töötamiseks koolides, kus õpib palju sotsiaal-majanduslikult ebasoodsa taustaga õpilasi. Julgustada õpetajaks õppivaid üliõpilasi sellistesse koolidesse õppepraktikale minema. |
| --- | --- |

c)

Luua õpetajatele, koolitajatele, koolijuhtidele ja teistele haridustöötajatele stiimulid töötamiseks koolides, kus õpib palju sotsiaal-majanduslikult ebasoodsa taustaga õpilasi. Julgustada õpetajaks õppivaid üliõpilasi sellistesse koolidesse õppepraktikale minema.

| d) | Tagada, et kõik karjääriõppe ning õppe- või karjäärinõustamisega tegelevad töötajad oleksid koolitatud ja kvalifitseeritud ning neil oleks juurdepääs esma- ja täiendusõppele. |
| --- | --- |

d)

Tagada, et kõik karjääriõppe ning õppe- või karjäärinõustamisega tegelevad töötajad oleksid koolitatud ja kvalifitseeritud ning neil oleks juurdepääs esma- ja täiendusõppele.

| e) | Toetada õpetajate, koolitajate, koolijuhtide ja teiste koolitöötajate heaolu ja parandada õpetajakutse atraktiivsust, sealhulgas tagada sobivad töötingimused, ametialane sõltumatus ning õpetajate ja koolitajate aktiivne osalemine kooli juhtimises, kvaliteetne põhikoolitus ja pidev kutsealane areng, juurdepääs toele ning vaimse tervise spetsialistidele ja teenustele, koostöö ja vastastikune toetus. |
| --- | --- |

e)

Toetada õpetajate, koolitajate, koolijuhtide ja teiste koolitöötajate heaolu ja parandada õpetajakutse atraktiivsust, sealhulgas tagada sobivad töötingimused, ametialane sõltumatus ning õpetajate ja koolitajate aktiivne osalemine kooli juhtimises, kvaliteetne põhikoolitus ja pidev kutsealane areng, juurdepääs toele ning vaimse tervise spetsialistidele ja teenustele, koostöö ja vastastikune toetus.

| | Sekkumismeetmed







  f) | Hõlbustada töötajate vahetust, vastastikust õppimist ja vastastikust toetamist õpetajate, koolitajate ja teiste haridustöötajate ja -spetsialistide seas, kasutades võrgustike loomist, töövarjuna tegutsemist, seminare ja mitme ala spetsialiste hõlmavaid õppimiskooslusi ning juurdepääsu eksperdikeskustele ja asjakohastele ressurssidele, mis võivad aidata õpetamist ja õppimist kõikide õppijate konkreetsetele vajadustele kohandada. Tagada eelkõige juurdepääs spetsialiseerunud teabekeskustele või nõuanderühmadele, mis võivad pakkuda vajalikke õppevahendeid ja -meetodeid põgenike ja äsja saabunud rändajatest õppijate toetamiseks ning mitmes paikkonnas ja koolis töötamiseks. |
| --- | --- | --- |

Sekkumismeetmed

f)

Hõlbustada töötajate vahetust, vastastikust õppimist ja vastastikust toetamist õpetajate, koolitajate ja teiste haridustöötajate ja -spetsialistide seas, kasutades võrgustike loomist, töövarjuna tegutsemist, seminare ja mitme ala spetsialiste hõlmavaid õppimiskooslusi ning juurdepääsu eksperdikeskustele ja asjakohastele ressurssidele, mis võivad aidata õpetamist ja õppimist kõikide õppijate konkreetsetele vajadustele kohandada. Tagada eelkõige juurdepääs spetsialiseerunud teabekeskustele või nõuanderühmadele, mis võivad pakkuda vajalikke õppevahendeid ja -meetodeid põgenike ja äsja saabunud rändajatest õppijate toetamiseks ning mitmes paikkonnas ja koolis töötamiseks.

| g) | Uurida võimaluse korral, kuidas alternatiivsed õpetajaameti omandamise alustamise viisid saavad soodustada haridustöötajate suuremat mitmekesisust ja võimaldada õppida õpetajaametit eri taustaga inimestel, sealhulgas neil, kes on ise olnud sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras. |
| --- | --- |

g)

Uurida võimaluse korral, kuidas alternatiivsed õpetajaameti omandamise alustamise viisid saavad soodustada haridustöötajate suuremat mitmekesisust ja võimaldada õppida õpetajaametit eri taustaga inimestel, sealhulgas neil, kes on ise olnud sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras.

5.

| | Ennetusmeetmed







  a) | Tagada koolijuhtidele ja koolide haldusnõukogudele piisav sõltumatus otsuste tegemisel, millega kaasneb range aruandekohustus. |
| --- | --- | --- |

Ennetusmeetmed

a)

Tagada koolijuhtidele ja koolide haldusnõukogudele piisav sõltumatus otsuste tegemisel, millega kaasneb range aruandekohustus.

| b) | Edendada kõikide õpiedu ja heaolu (sh kiusamise ennetamine, diskrimineerimisvastane võitlus, sootundlikkus ja terviseküsimused) lõimimist kooli planeerimis- ja juhtimisprotsessidesse (kooli arengukavad, eesmärkide kirjeldused, iga-aastased või mitmeaastased pedagoogilised kavad jne), ning innustada koole koostama, jälgima ja hindama konkreetseid kaasamis- ja heaolukavasid. |
| --- | --- |

b)

Edendada kõikide õpiedu ja heaolu (sh kiusamise ennetamine, diskrimineerimisvastane võitlus, sootundlikkus ja terviseküsimused) lõimimist kooli planeerimis- ja juhtimisprotsessidesse (kooli arengukavad, eesmärkide kirjeldused, iga-aastased või mitmeaastased pedagoogilised kavad jne), ning innustada koole koostama, jälgima ja hindama konkreetseid kaasamis- ja heaolukavasid.

| c) | Edendada kõikide õppijate õpiedu ja heaolu koolis kui sisemiste ja väliste kvaliteedi tagamise mehhanismide osa ning tegelemist eesmärkide ja näitajatega, mis on seotud ka selliste küsimustega nagu õpikliima, kiusamine ja heaolu. Tagada, et väline hindaja või kontrollija pakub inspekteeritavatele koolidele nõuandeid ja tuge, toetab kooli enesehindamist ning edendab kaasamis- ja heaolustrateegiate ja -tavadega seotud eneseanalüüsi ja -arendamist. |
| --- | --- |

c)

Edendada kõikide õppijate õpiedu ja heaolu koolis kui sisemiste ja väliste kvaliteedi tagamise mehhanismide osa ning tegelemist eesmärkide ja näitajatega, mis on seotud ka selliste küsimustega nagu õpikliima, kiusamine ja heaolu. Tagada, et väline hindaja või kontrollija pakub inspekteeritavatele koolidele nõuandeid ja tuge, toetab kooli enesehindamist ning edendab kaasamis- ja heaolustrateegiate ja -tavadega seotud eneseanalüüsi ja -arendamist.

| d) | Pakkuda täienduskoolituse võimalusi ja nõustamist, et toetada koolijuhte organisatsiooniliste muutuste juhtimisel ja kaasavate tavade edendamisel. |
| --- | --- |

d)

Pakkuda täienduskoolituse võimalusi ja nõustamist, et toetada koolijuhte organisatsiooniliste muutuste juhtimisel ja kaasavate tavade edendamisel.

| e) | Toetada osaluspõhist ja demokraatlikku koolikeskkonda, kus õppijad kaasatakse koolis ja klassis otsuste tegemisse ning kasutatakse lastele ja noortele, sealhulgas tõrjutud kogukonnast pärit lastele ja noortele kohandatud osaluspõhiseid meetodeid. |
| --- | --- |

e)

Toetada osaluspõhist ja demokraatlikku koolikeskkonda, kus õppijad kaasatakse koolis ja klassis otsuste tegemisse ning kasutatakse lastele ja noortele, sealhulgas tõrjutud kogukonnast pärit lastele ja noortele kohandatud osaluspõhiseid meetodeid.

| f) | Edendada koolikultuuri, mis hindab mitmekesisust, soodustab õppijate heaolu, edendab nende kuuluvustunnet ja loob ohutu keskkonna dialoogi pidamiseks vastuolulistel teemadel. |
| --- | --- |

f)

Edendada koolikultuuri, mis hindab mitmekesisust, soodustab õppijate heaolu, edendab nende kuuluvustunnet ja loob ohutu keskkonna dialoogi pidamiseks vastuolulistel teemadel.

| | Kombineeritud ennetus- ja sekkumismeetmed







  g) | Toetada koostööpõhiseid ja valdkondadevahelisi tavasid koolis ja partnerlussuhteid kohalike teenistuste, noorsootöötajatega, sotsiaal- ja tervisevaldkonna spetsialistide, ettevõtjate ja kogukonnaga laiemalt. |
| --- | --- | --- |

Kombineeritud ennetus- ja sekkumismeetmed

g)

Toetada koostööpõhiseid ja valdkondadevahelisi tavasid koolis ja partnerlussuhteid kohalike teenistuste, noorsootöötajatega, sotsiaal- ja tervisevaldkonna spetsialistide, ettevõtjate ja kogukonnaga laiemalt.

| h) | Edendada koole kui kogukondlikke elukestva õppe keskusi, kus haridus, koolitus ja ühiskondlik elu on tihedalt põimunud naabruskonnaga ja kus kogukond võtab jagatud vastutuse kooli kui õppepaiga eest. |
| --- | --- |

h)

Edendada koole kui kogukondlikke elukestva õppe keskusi, kus haridus, koolitus ja ühiskondlik elu on tihedalt põimunud naabruskonnaga ja kus kogukond võtab jagatud vastutuse kooli kui õppepaiga eest.

| i) | Edendada võrgustike loomist koolide vahel ja erialadevahelisi õppimiskooslusi kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, et edendada vastastikust õppimist. Innustada koole kasutama ressursse, mis on kättesaadavad koolidele ettenähtud veebipõhises töövahendis, kogumikus inspireerivate tavade kohta kaasava ja kodanikuhariduse vallas ning Cedefopi kutsehariduse töövahendite komplektis haridussüsteemist varakult lahkumise tõkestamiseks. |
| --- | --- |

i)

Edendada võrgustike loomist koolide vahel ja erialadevahelisi õppimiskooslusi kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, et edendada vastastikust õppimist. Innustada koole kasutama ressursse, mis on kättesaadavad koolidele ettenähtud veebipõhises töövahendis, kogumikus inspireerivate tavade kohta kaasava ja kodanikuhariduse vallas ning Cedefopi kutsehariduse töövahendite komplektis haridussüsteemist varakult lahkumise tõkestamiseks.

| j) | Edendada keeleteadlikkust koolis ja selle ümbruskonnas, innustades kõiki osalisi mõtisklema keelelise ja kultuurilise mitmekesisusega seotud normide, väärtuste ja hoiakute üle, sealhulgas tuvastama koolikogukonna kõneldavad keeled ning võtma neid arvesse, kaasates vanemad ja perekonnad, hooldajad ja laiema kogukonna keeleõppesse, rajades raamatukogud, kus on eri keeltes materjale, või soodustama pärast kooli toimuvaid keeletegevusi. |
| --- | --- |

j)

Edendada keeleteadlikkust koolis ja selle ümbruskonnas, innustades kõiki osalisi mõtisklema keelelise ja kultuurilise mitmekesisusega seotud normide, väärtuste ja hoiakute üle, sealhulgas tuvastama koolikogukonna kõneldavad keeled ning võtma neid arvesse, kaasates vanemad ja perekonnad, hooldajad ja laiema kogukonna keeleõppesse, rajades raamatukogud, kus on eri keeltes materjale, või soodustama pärast kooli toimuvaid keeletegevusi.

| k) | Toetada koole tõhusate tavade lõimimisel igasse äsja saabunud rändajate (sh põgenikud) keeleõppeprotsessi etappi, sealhulgas esmane vastuvõtt ja hindamine (nt kirja- ning keele- ja muude põhioskuste tervikliku ja mitmemõõtmelise hindamisega), paigutamine ja vastuvõtmine (nt pakkudes ajaliselt piiratud esmaseid ettevalmistustunde, kui see on vajalik ja asjakohane, ning nähes ette sotsiaal- ja õppetoetuse, et hõlbustada sujuvat üleminekut tavaõppesse) ning järelevalve (et ennetada rändajatest õppijate geograafilist eraldamist kooli sisseastumise ja vastuvõtmise kriteeriumide alusel). |
| --- | --- |

k)

Toetada koole tõhusate tavade lõimimisel igasse äsja saabunud rändajate (sh põgenikud) keeleõppeprotsessi etappi, sealhulgas esmane vastuvõtt ja hindamine (nt kirja- ning keele- ja muude põhioskuste tervikliku ja mitmemõõtmelise hindamisega), paigutamine ja vastuvõtmine (nt pakkudes ajaliselt piiratud esmaseid ettevalmistustunde, kui see on vajalik ja asjakohane, ning nähes ette sotsiaal- ja õppetoetuse, et hõlbustada sujuvat üleminekut tavaõppesse) ning järelevalve (et ennetada rändajatest õppijate geograafilist eraldamist kooli sisseastumise ja vastuvõtmise kriteeriumide alusel).

| l) | Innustada tõhusat teabevahetust ja koostööd vanemate, eestkostjate ja perekondadega seoses nende lapse haridusalaste edusammude ja heaoluga, sealhulgas kohaliku kogukonna kultuurivahendajate abil. Kaasata vanemad, perekonnad ja eestkostjad õppekavajärgsetesse ja -välistesse tegevustesse (nt vabatahtlik tegevus õppetöös, lugemis- ja kodutööklubid, eraõpe kooli raamatukogudes ja pärast kooli toimuva tegevuse programmid, samuti tööklubid, töömessid, kokkupuuted töökohtadega, külastused karjäärikeskustesse jne). |
| --- | --- |

l)

Innustada tõhusat teabevahetust ja koostööd vanemate, eestkostjate ja perekondadega seoses nende lapse haridusalaste edusammude ja heaoluga, sealhulgas kohaliku kogukonna kultuurivahendajate abil. Kaasata vanemad, perekonnad ja eestkostjad õppekavajärgsetesse ja -välistesse tegevustesse (nt vabatahtlik tegevus õppetöös, lugemis- ja kodutööklubid, eraõpe kooli raamatukogudes ja pärast kooli toimuva tegevuse programmid, samuti tööklubid, töömessid, kokkupuuted töökohtadega, külastused karjäärikeskustesse jne).

| m) | Edendada vanemate ja perekondade aktiivset kaasamist kooli otsuste tegemisse, sealhulgas õppekava, õppetöö planeerimise ja hindamise, heaolu- ja vaimse tervise programmide, sotsiaalse ja emotsionaalse õppe ning karjäärinõustamise kohta, edendada ja toetada tõrjutud sotsiaal-majandusliku taustaga vanemate osalust. |
| --- | --- |

m)

Edendada vanemate ja perekondade aktiivset kaasamist kooli otsuste tegemisse, sealhulgas õppekava, õppetöö planeerimise ja hindamise, heaolu- ja vaimse tervise programmide, sotsiaalse ja emotsionaalse õppe ning karjäärinõustamise kohta, edendada ja toetada tõrjutud sotsiaal-majandusliku taustaga vanemate osalust.

| n) | Toetada vanemate osalust laste varajase lugemis- ja matemaatikaoskuse omandamises, näiteks koduste raamatute kavadega, perekonna tasandi kirjaoskuse algatustega jne. Suurendada koostöös kohalike teenistuste ja vabaühendustega perekonnapõhise õppe ja vanemate harimise võimalusi, eelkõige nende puhul, kellel on vähene haridus ja kes on vaesuse ohus. |
| --- | --- |

n)

Toetada vanemate osalust laste varajase lugemis- ja matemaatikaoskuse omandamises, näiteks koduste raamatute kavadega, perekonna tasandi kirjaoskuse algatustega jne. Suurendada koostöös kohalike teenistuste ja vabaühendustega perekonnapõhise õppe ja vanemate harimise võimalusi, eelkõige nende puhul, kellel on vähene haridus ja kes on vaesuse ohus.

| o) | Pakkuda lisatuge sotsiaal-majanduslikult ebasoodsates piirkondades asuvatele koolidele, kus on palju tõrjutud kogukonnast pärit õpilasi. See võib hõlmata sellistes koolides õpilaste arvu vähendamist õpetaja kohta, kui vaja, ning sihipäraste materjalide, seadmete ja taristuga varustamist. |
| --- | --- |

o)

Pakkuda lisatuge sotsiaal-majanduslikult ebasoodsates piirkondades asuvatele koolidele, kus on palju tõrjutud kogukonnast pärit õpilasi. See võib hõlmata sellistes koolides õpilaste arvu vähendamist õpetaja kohta, kui vaja, ning sihipäraste materjalide, seadmete ja taristuga varustamist.

6.

| a) | Tagada kõigile võrdne juurdepääs taskukohasele, kvaliteetsele ja piisava arvu töötajatega alusharidusele ja lapsehoiule, mis võib suurendada laste heaolu ja kognitiivset arengut ning sotsiaalset ja emotsionaalset arengut laiemalt, rajades vundamendi, mis on vajalik, et lapsed hariduses ja elus edu saavutaksid. |
| --- | --- |

a)

Tagada kõigile võrdne juurdepääs taskukohasele, kvaliteetsele ja piisava arvu töötajatega alusharidusele ja lapsehoiule, mis võib suurendada laste heaolu ja kognitiivset arengut ning sotsiaalset ja emotsionaalset arengut laiemalt, rajades vundamendi, mis on vajalik, et lapsed hariduses ja elus edu saavutaksid.

| b) | Tugevdada kvaliteetset, atraktiivset ja paindlikku kutseharidust, milles on ühendatud kutseoskuste ja põhipädevuste omandamine. |
| --- | --- |

b)

Tugevdada kvaliteetset, atraktiivset ja paindlikku kutseharidust, milles on ühendatud kutseoskuste ja põhipädevuste omandamine.

| c) | Edendada aktiivset segregatsioonivastast poliitikat, eelkõige kehtestades vastuvõtureeglid, mis võimaldavad mitmekesist koolikoosseisu ja õppekvaliteedile keskenduvat poliitikat, ning suurendada teadlikkust klassis valitseva mitmekesisuse kasulikkusest kõikide õppijate haridustulemuste parandamisele. |
| --- | --- |

c)

Edendada aktiivset segregatsioonivastast poliitikat, eelkõige kehtestades vastuvõtureeglid, mis võimaldavad mitmekesist koolikoosseisu ja õppekvaliteedile keskenduvat poliitikat, ning suurendada teadlikkust klassis valitseva mitmekesisuse kasulikkusest kõikide õppijate haridustulemuste parandamisele.

| d) | Toetada puuetega ja/või hariduslike erivajadustega õppijate kaasamist tavakoolidesse, pakkudes väljaõppe saanud õpetajate ja muude haridustöötajate/nõustajate või tervisespetsialistide poolset tõhusat tuge. Sellega peaks kaasnema füüsiliste takistuste kõrvaldamine koolikeskkonnast, sobivas vormis õppematerjalide tagamine ning mitmekesiste ja isikustatud õpetamis- ja õppimismeetodite pakkumine. |
| --- | --- |

d)

Toetada puuetega ja/või hariduslike erivajadustega õppijate kaasamist tavakoolidesse, pakkudes väljaõppe saanud õpetajate ja muude haridustöötajate/nõustajate või tervisespetsialistide poolset tõhusat tuge. Sellega peaks kaasnema füüsiliste takistuste kõrvaldamine koolikeskkonnast, sobivas vormis õppematerjalide tagamine ning mitmekesiste ja isikustatud õpetamis- ja õppimismeetodite pakkumine.

| e) | Vältida klassikursuse kordama jätmist niivõrd kui võimalik ja edendada laste ja noorte õpivajaduste ja -raskuste jälgimise ja neile varakult tähelepanu juhtimise vahendeid, sihipärase ja individuaalsema toe pakkumisega vastavalt vajadusele. |
| --- | --- |

e)

Vältida klassikursuse kordama jätmist niivõrd kui võimalik ja edendada laste ja noorte õpivajaduste ja -raskuste jälgimise ja neile varakult tähelepanu juhtimise vahendeid, sihipärase ja individuaalsema toe pakkumisega vastavalt vajadusele.

| f) | Kaaluda alternatiive varasele diferentseerimisele, et edendada eri võimekusega õppijate positiivset vastasmõju heterogeensetes rühmades ja vähendada õpilaste segregatsiooni kaudu avalduvat sotsiaal-majandusliku tausta mõju õppijate tulemustele. |
| --- | --- |

f)

Kaaluda alternatiive varasele diferentseerimisele, et edendada eri võimekusega õppijate positiivset vastasmõju heterogeensetes rühmades ja vähendada õpilaste segregatsiooni kaudu avalduvat sotsiaal-majandusliku tausta mõju õppijate tulemustele.

| g) | Suurendada õppevormide paindlikkust ja läbitavust näiteks moodulkursuste, eriala omandamisele suunatud kursuste pakkumise või kestuse ja lähtepunktide paindlikkuse edendamisega. Hõlbustada hariduse ja koolituse tasemete ja liikide vahelist ning koolist tulevasele tööle üleminekut, muu hulgas tunnustamis- ja valideerimiskorra, kvalifitseeritud spetsialistide pakutava karjäärinõustamise ning sidusrühmadega, sealhulgas ettevõtjatega tehtava aktiivse koostööga. |
| --- | --- |

g)

Suurendada õppevormide paindlikkust ja läbitavust näiteks moodulkursuste, eriala omandamisele suunatud kursuste pakkumise või kestuse ja lähtepunktide paindlikkuse edendamisega. Hõlbustada hariduse ja koolituse tasemete ja liikide vahelist ning koolist tulevasele tööle üleminekut, muu hulgas tunnustamis- ja valideerimiskorra, kvalifitseeritud spetsialistide pakutava karjäärinõustamise ning sidusrühmadega, sealhulgas ettevõtjatega tehtava aktiivse koostööga.

| h) | Pakkuda võimalusi tagasipöördumiseks tavaharidusse ja tagada kõikidele haridus- ja koolitussüsteemist enneaegselt lahkunutele tasuta juurdepääs kvaliteetsetele uue võimaluse andmise programmidele, mida võib pakkuda ka tugevdatud noortegarantii osana. |
| --- | --- |

h)

Pakkuda võimalusi tagasipöördumiseks tavaharidusse ja tagada kõikidele haridus- ja koolitussüsteemist enneaegselt lahkunutele tasuta juurdepääs kvaliteetsetele uue võimaluse andmise programmidele, mida võib pakkuda ka tugevdatud noortegarantii osana.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 9.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 469/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 469/16

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10431 – ALI GROUP / WELBILT)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 469/02)

17. juunil 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b koostoimes sama määruse artikli 6 lõikega 2. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10431 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10431 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 9.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 469/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 469/17

---

KOMISJONI TEATIS,

milles käsitletakse ökodisaini nõuete kohaldamist serverite ja andmesalvestustoodete toiteplokkide tõhususe suhtes ning keevitusseadmete toiteallika kasuteguri suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 469/03)

Komisjoni määrust (EL) 2019/424, millega kehtestatakse serverite ja andmesalvestustoodete ökodisaini nõuded, (1) kohaldatakse alates 1. märtsist 2020. Eelkõige sisaldab määruse II lisa punkt 1.1 tõhususe miinimumnõudeid serverites ja andmesalvestustoodetes kasutatavatele toiteplokkidele (PSU). Esimest tõhususe miinimumtaset, mis on sätestatud II lisa punktis 1.1.1, hakati kohaldama 1. märtsil 2020. Alates 1. jaanuarist 2023 kohaldatakse toiteplokkide minimaalse tõhususe suhtes rangemat väärtust (võrreldes praegusega).

Komisjoni määrust (EL) 2019/1784, (2) millega kehtestatakse keevitusseadmete ökodisaini nõuded, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021. Määruse II lisa punkt 1 sisaldab toiteallika kasuteguri miinimumnõudeid, millele keevitusseadmed peavad vastama. Neid nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2023.

Serverite ja andmesalvestustoodete toiteplokkide tõhususe parandamiseks ning keevitusseadmete toiteallikate energiatõhususe parandamiseks uute nõuete kohaselt peavad tootjad paigaldama uusi trükkplaate sisaldavad komponendid. Uute trükkplaatide tootmisel kasutatakse pooljuhtkiipe. Kuid COVID-19 pandeemiast tingitud jätkuva üleilmse pooljuhtkiipide tarnekriisi tõttu ei suuda trükkplaatide tootjad rahuldada kasvavat nõudlust. Selle tulemusena on nende oluliste komponentide klientidele tarnimise teostusaeg algselt eeldatust palju pikem.

Need erandlikud asjaolud ei võimalda tootjatel tagada, et alates 1. jaanuarist 2023 turule lastavad tooted vastavad uutele energiatõhususe nõuetele. Üleilmse kiipide nappuse mõju töötlevale tööstusele on kajastatud hiljutistes aruannetes, sealhulgas Euroopa kiipide uuringus, (3) ning see oli komisjoni hiljutise kiibimääruse ettepaneku peamine ajend. Praegune olukord on eeldatavasti lühiajaline ja peaks saama suures osas lahendatud 1. jaanuariks 2024.

Mitu liikmesriiki on komisjonile teatanud, et nad on teadlikud tööstusharu ees seisvatest raskustest ja mõistavad probleeme, millega tööstusharul tuleb oma kohustuste täitmisel tegeleda. Eri tööstusühendused on võtnud komisjoniga ühendust ja viidanud tekkinud raskustele. Nende seas on tööstusharud, mis tarnivad tooteid mitmesugustele olulistele majandussektoritele, nagu andmesalvestus-, pangandus- ja ehitussektor.

Vastavust liidu ühtlustamisõigusaktidele, näiteks ökodisaini nõuetele, jälgitakse ja jõustatakse turujärelevalve abil, mida teostavad liikmesriikide turujärelevalveasutused kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1020 (4) (turujärelevalve ja toodete vastavuse kohta) artiklitega 11 ja 14–20.

Arvestades probleeme, mida tõenäoliselt esineb tootjatel, kes soovivad täita ökodisaini nõudeid, mis kehtivad serverite ja andmesalvestustoodete toiteplokkide energiatõhususe ning keevitusseadmete toiteallikate energiatõhususe suhtes, esitab komisjon mõned kaalutlused, mida tuleks nende kohustuste jõustamisel arvesse võtta.

Esmalt tuleks märkida, et liikmesriikide turujärelevalveasutuste kohustus jälgida nõuetele vastavust on pidev ega ole seotud ühegi konkreetse kuupäevaga pärast nõuete kehtima hakkamist 1. jaanuaril 2023.

Teiseks tuletab komisjon seoses tõhusa turujärelevalve tagamisega meelde määruse (EL) 2019/1020 artikli 14 lõikes 2 sätestatud nõuet, et turujärelevalveasutused peavad kasutama oma volitusi tõhusalt ja tulemuslikult kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.

Veel tuletab komisjon meelde, et ei komisjonil ega ühelgi liikmesriigil ei ole õigust jätta täitmata ühtegi siduvat tähtaega ega muud liidu õigusaktides sätestatud nõuet, välja arvatud juhul, kui tähtaegu või nõudeid muudetakse asjakohaste menetlustega.

Liidu õiguse täitmise tagamisel peavad liikmesriigid siiski nõuetekohaselt arvesse võtma proportsionaalsuse põhimõtet. Sellega seoses palutakse liikmesriikidel ELi õiguse kohaldamisel ja asjakohastes määrustes sätestatud nõuete täitmisel võtta arvesse kõiki järgmisi tingimusi:

| — | COVID-19 pandeemia põhjustatud üleilmse pooljuhtkiipide tarnekriisi erandlikud ja ettenägematud asjaolud, mida tootjad on tõestanud ja mis võivad takistada tootjatel asjaomaseid ökodisaini nõudeid õigeaegselt täitmast; |
| --- | --- |

—

COVID-19 pandeemia põhjustatud üleilmse pooljuhtkiipide tarnekriisi erandlikud ja ettenägematud asjaolud, mida tootjad on tõestanud ja mis võivad takistada tootjatel asjaomaseid ökodisaini nõudeid õigeaegselt täitmast;

| — | probleemi ajaline piiratus, arvestades suhteliselt lühikest ajavahemikku, mille jooksul tootjad saaksid jätkata selliste toodete turulelaskmist, mis veel ei vasta uutele energiatõhususe nõuetele; |
| --- | --- |

—

probleemi ajaline piiratus, arvestades suhteliselt lühikest ajavahemikku, mille jooksul tootjad saaksid jätkata selliste toodete turulelaskmist, mis veel ei vasta uutele energiatõhususe nõuetele;

| — | tootjate vajadus oma tooteid jätkuvalt turule lasta, arvestades ka seda, kui tähtis on reguleeritud toodete kindel tarne paljude esmatähtsate majandussektorite toimimisele. |
| --- | --- |

—

tootjate vajadus oma tooteid jätkuvalt turule lasta, arvestades ka seda, kui tähtis on reguleeritud toodete kindel tarne paljude esmatähtsate majandussektorite toimimisele.

Kui riiklikud turujärelevalveasutused ei jõusta neid tingimusi arvestades ökodisaini nõudeid, mis kehtivad serverite ja andmesalvestustoodete toiteplokkide energiatõhususe ja keevitusseadmete toiteallikate energiatõhususe suhtes, alates 1. jaanuarist 2023, hoidub komisjon rikkumismenetluste algatamisest, kui jõustamata jätmine ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik, ning kui sellel on ajaline piirang 1. jaanuarist 2023 kuni 1. jaanuarini 2024.

Seda lähenemisviisi tuleks kohaldada kõikide tootemudeli ühikute suhtes, mis on turule lastud kõnealuse perioodi vältel. See tähendab ka seda, et kui turujärelevalveasutused avastavad nõuetele mittevastava tooteühiku pärast 1. jaanuari 2024, kuid see on turule lastud enne nimetatud kuupäeva, kehtivad samad kaalutlused.

---

(1)  Komisjoni 15. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/424, millega kehtestatakse serverite ja andmesalvestustoodete ökodisaini nõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/125/EÜ ning muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 617/2013 (ELT L 74, 18.3.2019, lk 46).

(2)  Komisjoni määrus (EL) 2019/1784, 1. oktoober 2019, millega kehtestatakse keevitusseadmete ökodisaini nõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/125/EÜ (ELT L 272, 25.10.2019, lk 121).

(3)  Vt https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/european-chips-survey.

(4)  Euroopa Liidu ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1020 turujärelevalve ja toodete vastavuse kohta ning millega muudetakse direktiivi 2004/42/EÜ ja määruseid (EÜ) nr 765/2008 ja (EL) nr 305/2011 (ELT L 169, 25.6.2019, lk 1).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 9.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 469/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 469/19

---

Nõukogu järeldused heaolu toetamise kohta digiõppes

(2022/C 469/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

PIDADES SILMAS:

| 1. | 2017. aastal Göteborgi sotsiaaltippkohtumisel toimunud poliitilisi arutelusid, kus rõhutati, et 44 % eurooplastest on elementaarsete digioskusteta, et 90 % töökohtadest nõuab tulevikus digioskusi ja -pädevusi ning et 40 % Euroopa ettevõtetest näeb palju vaeva IKT-spetsialistide värbamisega. Üks ideedest, mida Euroopa juhid sel kohtumisel arutasid, oli korraldada mõttevahetus õppimise tuleviku üle, et reageerida tulevastele suundumustele ja digirevolutsioonile, sealhulgas tehisintellekti kasutamisele; |
| --- | --- |

1.

2017. aastal Göteborgi sotsiaaltippkohtumisel toimunud poliitilisi arutelusid, kus rõhutati, et 44 % eurooplastest on elementaarsete digioskusteta, et 90 % töökohtadest nõuab tulevikus digioskusi ja -pädevusi ning et 40 % Euroopa ettevõtetest näeb palju vaeva IKT-spetsialistide värbamisega. Üks ideedest, mida Euroopa juhid sel kohtumisel arutasid, oli korraldada mõttevahetus õppimise tuleviku üle, et reageerida tulevastele suundumustele ja digirevolutsioonile, sealhulgas tehisintellekti kasutamisele;

| 2. | Euroopa sotsiaalõiguste samba esimest põhimõtet, mille kohaselt on igaühel õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, et säilitada ja omandada oskused, mis võimaldavad neil ühiskonnas täielikult osaleda ja aitavad suunduda edukalt tööturule; |
| --- | --- |

2.

Euroopa sotsiaalõiguste samba esimest põhimõtet, mille kohaselt on igaühel õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, et säilitada ja omandada oskused, mis võimaldavad neil ühiskonnas täielikult osaleda ja aitavad suunduda edukalt tööturule;

| 3. | komisjoni teatist Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025, milles rõhutatakse vajadust luua toetavad õppekeskkonnad ebapiisavate saavutuste ohus olevatele rühmadele ja toetada heaolu koolis; |
| --- | --- |

3.

komisjoni teatist Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025, milles rõhutatakse vajadust luua toetavad õppekeskkonnad ebapiisavate saavutuste ohus olevatele rühmadele ja toetada heaolu koolis;

| 4. | nõukogu resolutsiooni, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), milles rõhutatakse, et haridusel ja koolitusel on oluline roll Euroopa tuleviku kujundamisel ajal, mil on hädavajalik, et kodanikud saavutaksid isikliku eneseteostuse ja heaolu, oleksid valmis kohanema ja tegutsema muutuval tööturul ning olema aktiivsed ja vastutustundlikud kodanikud; |
| --- | --- |

4.

nõukogu resolutsiooni, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), milles rõhutatakse, et haridusel ja koolitusel on oluline roll Euroopa tuleviku kujundamisel ajal, mil on hädavajalik, et kodanikud saavutaksid isikliku eneseteostuse ja heaolu, oleksid valmis kohanema ja tegutsema muutuval tööturul ning olema aktiivsed ja vastutustundlikud kodanikud;

| 5. | digiõppe tegevuskava (2021–2027), milles kirjeldatakse hästitoimiva digiõppekeskkonna kontseptsiooni ning rõhutatakse digioskuste ja -pädevuste arendamise tähtsust igapäevaelus; |
| --- | --- |

5.

digiõppe tegevuskava (2021–2027), milles kirjeldatakse hästitoimiva digiõppekeskkonna kontseptsiooni ning rõhutatakse digioskuste ja -pädevuste arendamise tähtsust igapäevaelus;

| 6. | käimasolevat struktureeritud dialoogi liikmesriikidega digiõppe ja -oskuste teemal, mille komisjon algatas 2021. aastal, ning selle kogu valitsust hõlmavat lähenemisviisi digiõppele; |
| --- | --- |

6.

käimasolevat struktureeritud dialoogi liikmesriikidega digiõppe ja -oskuste teemal, mille komisjon algatas 2021. aastal, ning selle kogu valitsust hõlmavat lähenemisviisi digiõppele;

| 7. | nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitust (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii, mille eesmärk on ennetada sotsiaalset tõrjutust ja selle vastu võidelda ning tagada võrdsed võimalused, tagades ebasoodsatest oludest pärit lastele vaba juurdepääsu haridusele. Sellega seoses rõhutatakse soovituses, kui oluline on pakkuda digitaalseid õppevahendeid, kiiret ühenduvust, digiteenuseid ja piisavaid seadmeid ning parandada digioskusi ja võidelda kõikide digilõhe vormide vastu; |
| --- | --- |

7.

nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitust (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii, mille eesmärk on ennetada sotsiaalset tõrjutust ja selle vastu võidelda ning tagada võrdsed võimalused, tagades ebasoodsatest oludest pärit lastele vaba juurdepääsu haridusele. Sellega seoses rõhutatakse soovituses, kui oluline on pakkuda digitaalseid õppevahendeid, kiiret ühenduvust, digiteenuseid ja piisavaid seadmeid ning parandada digioskusi ja võidelda kõikide digilõhe vormide vastu;

| 8. | puuetega inimeste õiguste strateegiat aastateks 2021–2030, milles märgitakse, et digitehnoloogia tõhus kasutamine eeldab puuetega inimeste juurdepääsult tõkete kõrvaldamist ja nende digioskustesse investeerimist; |
| --- | --- |

8.

puuetega inimeste õiguste strateegiat aastateks 2021–2030, milles märgitakse, et digitehnoloogia tõhus kasutamine eeldab puuetega inimeste juurdepääsult tõkete kõrvaldamist ja nende digioskustesse investeerimist;

| 9. | nõukogu soovitust õpiedu saavutamise teede kohta, millega asendatakse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitus, mis käsitleb haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamise poliitikat, mille eesmärk on parandada kõikide noorte eurooplaste haridustulemusi, olenemata nende isikuomadustest, perekondlikust, kultuurilisest ja sotsiaal-majanduslikust taustast, ning milles rõhutatakse, et õpiedu põhikomponendid on heaolu koolis ning füüsiline ja vaimne tervis; |
| --- | --- |

9.

nõukogu soovitust õpiedu saavutamise teede kohta, millega asendatakse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitus, mis käsitleb haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamise poliitikat, mille eesmärk on parandada kõikide noorte eurooplaste haridustulemusi, olenemata nende isikuomadustest, perekondlikust, kultuurilisest ja sotsiaal-majanduslikust taustast, ning milles rõhutatakse, et õpiedu põhikomponendid on heaolu koolis ning füüsiline ja vaimne tervis;

| 10. | praegu loodavat komisjoni mitteametlikku eksperdirühma, mille tegevuse eesmärk on edendada toetavaid õppekeskkondi alasooritusohus olevate rühmade jaoks ja toetada heaolu koolis; |
| --- | --- |

10.

praegu loodavat komisjoni mitteametlikku eksperdirühma, mille tegevuse eesmärk on edendada toetavaid õppekeskkondi alasooritusohus olevate rühmade jaoks ja toetada heaolu koolis;

| 11. | nõukogu 29. novembri 2021. aasta soovitust, milles käsitletakse põimõpet kvaliteetse ja kaasava põhi- ja keskhariduse tagamiseks; soovituses rõhutatakse, kui oluline on pidada esmatähtsaks heaolu (nii füüsilist kui vaimset), ning tehakse ettepanek lisada koolide eesmärkidesse õpilaste heaolu tagamise ja kiusamise tõkestamise põhimõtted ning pöörata rohkem tähelepanu õpetajate ja koolitajate, koolijuhtide ja muude haridustöötajate heaolule ja tööelu kvaliteedile, et leevendada stressi ja hoida ära läbipõlemist; |
| --- | --- |

11.

nõukogu 29. novembri 2021. aasta soovitust, milles käsitletakse põimõpet kvaliteetse ja kaasava põhi- ja keskhariduse tagamiseks; soovituses rõhutatakse, kui oluline on pidada esmatähtsaks heaolu (nii füüsilist kui vaimset), ning tehakse ettepanek lisada koolide eesmärkidesse õpilaste heaolu tagamise ja kiusamise tõkestamise põhimõtted ning pöörata rohkem tähelepanu õpetajate ja koolitajate, koolijuhtide ja muude haridustöötajate heaolule ja tööelu kvaliteedile, et leevendada stressi ja hoida ära läbipõlemist;

| 12. | nõukogu 24. novembri 2020. aasta soovitust jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse kohta, milles rõhutatakse digimajandusele vastava kutsehariduspoliitika tähtsust; |
| --- | --- |

12.

nõukogu 24. novembri 2020. aasta soovitust jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse kohta, milles rõhutatakse digimajandusele vastava kutsehariduspoliitika tähtsust;

| 13. | Osnabrücki deklaratsiooni taastumist ja digitaalsele ning rohelisele majandusele õiglast üleminekut võimaldava kutsehariduse ja-õppe kohta, millega püütakse elukestva õppe kultuuri osana välja arendada kutsehariduse ja -õppe digiüleminek; |
| --- | --- |

13.

Osnabrücki deklaratsiooni taastumist ja digitaalsele ning rohelisele majandusele õiglast üleminekut võimaldava kutsehariduse ja-õppe kohta, millega püütakse elukestva õppe kultuuri osana välja arendada kutsehariduse ja -õppe digiüleminek;

| 14. | nõukogu järeldusi digiõppe kohta Euroopa teadmusühiskonnas, milles rõhutatakse, et digiõppe puhul tuleks arvesse võtta kõigi õppeprotsessis osalejate heaolu; |
| --- | --- |

14.

nõukogu järeldusi digiõppe kohta Euroopa teadmusühiskonnas, milles rõhutatakse, et digiõppe puhul tuleks arvesse võtta kõigi õppeprotsessis osalejate heaolu;

| 15. | hariduse ja koolituse valdkonna 2021. aasta ülevaadet, milles keskendutakse heaolule hariduses; |
| --- | --- |

15.

hariduse ja koolituse valdkonna 2021. aasta ülevaadet, milles keskendutakse heaolule hariduses;

| 16. | komisjoni teatist „Laste ja noorte digikümnend: uus lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia“, milles keskendutakse laste heaolu parandamisele internetikeskkonnas; |
| --- | --- |

16.

komisjoni teatist „Laste ja noorte digikümnend: uus lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia“, milles keskendutakse laste heaolu parandamisele internetikeskkonnas;

| 17. | komisjoni koostatud ajakohastatud Euroopa kodanike digipädevuse raamistikku (DigComp 2.2), milles rõhutatakse turvalisust, nt heaolu ja tervise toetamise ning küberkiusamise mõistmise ja selle vastu võitlemise kontekstis; |
| --- | --- |

17.

komisjoni koostatud ajakohastatud Euroopa kodanike digipädevuse raamistikku (DigComp 2.2), milles rõhutatakse turvalisust, nt heaolu ja tervise toetamise ning küberkiusamise mõistmise ja selle vastu võitlemise kontekstis;

| 18. | haridustöötajate digipädevuse Euroopa raamistikku (DigCompEdu), milles rõhutatakse selliste meetmete tähtsust, mille eesmärk on tagada digitehnoloogiat kasutavate õppijate füüsiline, psühholoogiline ja sotsiaalne heaolu, |
| --- | --- |

18.

haridustöötajate digipädevuse Euroopa raamistikku (DigCompEdu), milles rõhutatakse selliste meetmete tähtsust, mille eesmärk on tagada digitehnoloogiat kasutavate õppijate füüsiline, psühholoogiline ja sotsiaalne heaolu,

TUNNISTAB järgmist:

| 19. | käesolevates nõukogu järeldustes käsitatakse mõistet „heaolu digiõppes“ füüsilise, kognitiivse, sotsiaalse ja emotsionaalse rahuloluna, mis võimaldab kõigil inimestel positiivselt osaleda kõigis digitaalsetes õpikeskkondades, sealhulgas digitaalsete õppe- ja koolitusvahendite ning -meetodite abil, maksimaalselt kasutada oma potentsiaali ja eneseteostusvõimet ning aitab neil tegutseda turvaliselt internetis ja toetab nende võimestamist veebikeskkonnas (1). Käesolevates nõukogu järeldustes keskendutakse digitaalsele heaolule hariduses ja koolituses alg-, põhi- ja keskhariduses ning nende kaudu, sealhulgas kutsehariduses ja -koolituses; |
| --- | --- |

19.

käesolevates nõukogu järeldustes käsitatakse mõistet „heaolu digiõppes“ füüsilise, kognitiivse, sotsiaalse ja emotsionaalse rahuloluna, mis võimaldab kõigil inimestel positiivselt osaleda kõigis digitaalsetes õpikeskkondades, sealhulgas digitaalsete õppe- ja koolitusvahendite ning -meetodite abil, maksimaalselt kasutada oma potentsiaali ja eneseteostusvõimet ning aitab neil tegutseda turvaliselt internetis ja toetab nende võimestamist veebikeskkonnas (1). Käesolevates nõukogu järeldustes keskendutakse digitaalsele heaolule hariduses ja koolituses alg-, põhi- ja keskhariduses ning nende kaudu, sealhulgas kutsehariduses ja -koolituses;

| 20. | käesolevates nõukogu järeldustes hõlmab mõiste „õppijad“ kõiki õpilasi, üliõpilasi ja töökohapõhiseid õppijaid, kes õpivad formaalharidussüsteemide alg-, põhi- ja keskkooliastmes, sealhulgas esmakutseõppes; |
| --- | --- |

20.

käesolevates nõukogu järeldustes hõlmab mõiste „õppijad“ kõiki õpilasi, üliõpilasi ja töökohapõhiseid õppijaid, kes õpivad formaalharidussüsteemide alg-, põhi- ja keskkooliastmes, sealhulgas esmakutseõppes;

| 21. | käesolevates nõukogu järeldustes hõlmab mõiste „haridustöötajad“ õpetajaid, koolijuhte, koolitajaid ja muid pedagoogilisi töötajaid, kes osalevad õppijate õpetamises formaalharidussüsteemide alg- ja keskkooliastmes, sealhulgas esmakutseõppes; |
| --- | --- |

21.

käesolevates nõukogu järeldustes hõlmab mõiste „haridustöötajad“ õpetajaid, koolijuhte, koolitajaid ja muid pedagoogilisi töötajaid, kes osalevad õppijate õpetamises formaalharidussüsteemide alg- ja keskkooliastmes, sealhulgas esmakutseõppes;

| 22. | digitehnoloogiad on radikaalselt muutnud viise, kuidas inimesed õpivad, töötavad, kasutavad teavet ja suhtlevad. Digiüleminek toob õppijatele kaasa uusi väljakutseid ja võimalusi ning mõjutab nende kognitiivset, füüsilist, sotsiaalset ja emotsionaalset elu; |
| --- | --- |

22.

digitehnoloogiad on radikaalselt muutnud viise, kuidas inimesed õpivad, töötavad, kasutavad teavet ja suhtlevad. Digiüleminek toob õppijatele kaasa uusi väljakutseid ja võimalusi ning mõjutab nende kognitiivset, füüsilist, sotsiaalset ja emotsionaalset elu;

| 23. | COVID-19 pandeemia ning üleminek erakorralisele distantsõppele ning veebipõhisele õpetamisele ja õppimisele on digitaalsele õpikeskkonnale kaasa toonud palju väljakutseid. Viis, kuidas digiõppe- ja koolitussüsteemid, sealhulgas õppijad ja haridustöötajad ning muud asjaomased osalejad, on neile probleemidele reageerinud, võib olla kasulik kogemus ja õppetund heaolu käsitlevate lähenemisviiside väljatöötamiseks digiõppe valdkonnas; |
| --- | --- |

23.

COVID-19 pandeemia ning üleminek erakorralisele distantsõppele ning veebipõhisele õpetamisele ja õppimisele on digitaalsele õpikeskkonnale kaasa toonud palju väljakutseid. Viis, kuidas digiõppe- ja koolitussüsteemid, sealhulgas õppijad ja haridustöötajad ning muud asjaomased osalejad, on neile probleemidele reageerinud, võib olla kasulik kogemus ja õppetund heaolu käsitlevate lähenemisviiside väljatöötamiseks digiõppe valdkonnas;

| 24. | kvaliteetne ja kaasav haridus ja koolitus peaksid suurendama digiülemineku poolt avatud võimalusi õppijate ja haridustöötajate heaolu toetamiseks digitaalses õpikeskkonnas. Seda tuleks süstemaatiliselt toetada ja edendada digiõppe ökosüsteemi kõigis aspektides (2); |
| --- | --- |

24.

kvaliteetne ja kaasav haridus ja koolitus peaksid suurendama digiülemineku poolt avatud võimalusi õppijate ja haridustöötajate heaolu toetamiseks digitaalses õpikeskkonnas. Seda tuleks süstemaatiliselt toetada ja edendada digiõppe ökosüsteemi kõigis aspektides (2);

| 25. | õppijate heaolu suurendamine digiõppe kontekstis on kahesuunaline protsess. Digikeskkonnad võivad kaasa tuua mõningaid probleeme, sealhulgas digiõppe kontekstis, nt küberkiusamine, millel võib olla heaolule negatiivne mõju, eriti kui nende keskkondade mõned aspektid on puudulikult kavandatud või kasutusele võetud. Seevastu hästi kavandatud tõhusad ja kaasavad digiõppe ökosüsteemid võivad toetada õppijate heaolu arengut ning parandada nende haridus-, elu- ja tööalaseid väljavaateid; |
| --- | --- |

25.

õppijate heaolu suurendamine digiõppe kontekstis on kahesuunaline protsess. Digikeskkonnad võivad kaasa tuua mõningaid probleeme, sealhulgas digiõppe kontekstis, nt küberkiusamine, millel võib olla heaolule negatiivne mõju, eriti kui nende keskkondade mõned aspektid on puudulikult kavandatud või kasutusele võetud. Seevastu hästi kavandatud tõhusad ja kaasavad digiõppe ökosüsteemid võivad toetada õppijate heaolu arengut ning parandada nende haridus-, elu- ja tööalaseid väljavaateid;

| 26. | digilõhe kujutab endast tõsist ohtu nii õppijate kui ka haridustöötajate heaolule digihariduses ja -koolituses, suurendades sageli juba olemasolevat või põhjustades uut ebavõrdsust. Riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi koolisüsteemid peaksid suutma lahendada õppijate, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate õppijate, sealhulgas puuetega ja/või hariduslike erivajadustega õpilaste ning soolise digilõhega seotud probleeme, mis on seotud ebapiisava juurdepääsuga, ebapiisavate seadmetega või mitterahuldavate õpitingimustega; |
| --- | --- |

26.

digilõhe kujutab endast tõsist ohtu nii õppijate kui ka haridustöötajate heaolule digihariduses ja -koolituses, suurendades sageli juba olemasolevat või põhjustades uut ebavõrdsust. Riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi koolisüsteemid peaksid suutma lahendada õppijate, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate õppijate, sealhulgas puuetega ja/või hariduslike erivajadustega õpilaste ning soolise digilõhega seotud probleeme, mis on seotud ebapiisava juurdepääsuga, ebapiisavate seadmetega või mitterahuldavate õpitingimustega;

| 27. | uute õppemudelitega, sealhulgas nendega, mis hõlmavad kättesaadavate ja leitavate digivahendite kasutamist, laiendatakse juurdepääsu ebasoodsas olukorras olevatele õppijatele, sealhulgas puuetega ja/või hariduslike erivajadustega õppijatele ja neile, kes ei saa tervisliku seisundi tõttu ajutiselt koolis käia, samuti isoleeritud, saare- või äärepoolsetes piirkondades, näiteks ELi äärepoolseimates piirkondades elavatele õppijatele. Samuti toetavad need õppemudelid suuremat motivatsiooni ja pühendumust veebikogemuste kasutamiseks ning aitavad koos õppijakesksete lähenemisviisidega vähendada digilõhet; |
| --- | --- |

27.

uute õppemudelitega, sealhulgas nendega, mis hõlmavad kättesaadavate ja leitavate digivahendite kasutamist, laiendatakse juurdepääsu ebasoodsas olukorras olevatele õppijatele, sealhulgas puuetega ja/või hariduslike erivajadustega õppijatele ja neile, kes ei saa tervisliku seisundi tõttu ajutiselt koolis käia, samuti isoleeritud, saare- või äärepoolsetes piirkondades, näiteks ELi äärepoolseimates piirkondades elavatele õppijatele. Samuti toetavad need õppemudelid suuremat motivatsiooni ja pühendumust veebikogemuste kasutamiseks ning aitavad koos õppijakesksete lähenemisviisidega vähendada digilõhet;

| 28. | sisserändaja taustaga õppijate ja/või nende õppijate puhul, kelle emakeel on õppekeelest erinev, võivad digivahendid ja kvaliteetne õpisisu hõlbustada hariduse ja koolituse jätkumist, võivad aidata neil säilitada sidet oma emakeele ja päritolukultuuriga ning tulla toime võimalike traumeerivate kogemuste ja uute väljakutsetega; |
| --- | --- |

28.

sisserändaja taustaga õppijate ja/või nende õppijate puhul, kelle emakeel on õppekeelest erinev, võivad digivahendid ja kvaliteetne õpisisu hõlbustada hariduse ja koolituse jätkumist, võivad aidata neil säilitada sidet oma emakeele ja päritolukultuuriga ning tulla toime võimalike traumeerivate kogemuste ja uute väljakutsetega;

| 29. | digikeskkonnale juurdepääsu ja selle kasutamise tihenemine ja suurenemine võib tekitada õppijatele suurema riski kannatada digimaailmas esinevate ohtude, nt küberkiusamise ja/või isoleerituse all. Tuleb teha jõupingutusi, et tagada õppijate harimine ning haridustöötajate asjakohane koolitamine ja koostöö teiste asjaomaste spetsialistidega, et tõeliselt edendada turvalist digitaalset õpikeskkonda; |
| --- | --- |

29.

digikeskkonnale juurdepääsu ja selle kasutamise tihenemine ja suurenemine võib tekitada õppijatele suurema riski kannatada digimaailmas esinevate ohtude, nt küberkiusamise ja/või isoleerituse all. Tuleb teha jõupingutusi, et tagada õppijate harimine ning haridustöötajate asjakohane koolitamine ja koostöö teiste asjaomaste spetsialistidega, et tõeliselt edendada turvalist digitaalset õpikeskkonda;

| 30. | haridus- ja koolitussüsteemides tuleks tugevdada kriitilist mõtlemist, meedia- ja digikirjaoskust ning desinformatsioonile ja väärinfole vastupanu võimet, et anda õppijatele oskused, mida on vaja võimalikele ohtudele ja väljakutsetele reageerimiseks, ning pakkuda turvalisemat ja positiivsemat veebikogemust; |
| --- | --- |

30.

haridus- ja koolitussüsteemides tuleks tugevdada kriitilist mõtlemist, meedia- ja digikirjaoskust ning desinformatsioonile ja väärinfole vastupanu võimet, et anda õppijatele oskused, mida on vaja võimalikele ohtudele ja väljakutsetele reageerimiseks, ning pakkuda turvalisemat ja positiivsemat veebikogemust;

| 31. | haridustöötajatel koos haldus- ja juhtivtöötajatega on oluline ja asendamatu roll haridus- ja koolituskeskkonna arendamisel (3) ning õppijate heaolu toetamisel. Nad peaksid arendama ja tugevdama oma digipädevusi ning parandama oma teadmisi digivahendite kasutamise eelistest ja väljakutsetest hariduses ja koolituses, nt oma põhikoolituse, sissejuhatava koolituse ja pideva kutsealase arengu raames, ning sellest, kui oluline on muuta IKT-oskuste arendamine atraktiivsemaks tütarlaste jaoks, muu hulgas sootundlike lähenemisviiside abil digiüleminekuga seotud pädevuste õpetamisel; |
| --- | --- |

31.

haridustöötajatel koos haldus- ja juhtivtöötajatega on oluline ja asendamatu roll haridus- ja koolituskeskkonna arendamisel (3) ning õppijate heaolu toetamisel. Nad peaksid arendama ja tugevdama oma digipädevusi ning parandama oma teadmisi digivahendite kasutamise eelistest ja väljakutsetest hariduses ja koolituses, nt oma põhikoolituse, sissejuhatava koolituse ja pideva kutsealase arengu raames, ning sellest, kui oluline on muuta IKT-oskuste arendamine atraktiivsemaks tütarlaste jaoks, muu hulgas sootundlike lähenemisviiside abil digiüleminekuga seotud pädevuste õpetamisel;

| 32. | digitehnoloogia ei ole mõeldud asendama füüsilist kohalolekut ega vahetut suhtlust haridustöötajate ja õppijate vahel. Digitehnoloogia haridusprotsessidesse integreerimise eesmärk on toetada ja hõlbustada haridustöötajate tööd ning parandada õppijate õpikogemust, |
| --- | --- |

32.

digitehnoloogia ei ole mõeldud asendama füüsilist kohalolekut ega vahetut suhtlust haridustöötajate ja õppijate vahel. Digitehnoloogia haridusprotsessidesse integreerimise eesmärk on toetada ja hõlbustada haridustöötajate tööd ning parandada õppijate õpikogemust,

TUNNISTAB, ET:

Õppijate ja haridustöötajate heaolu digiõppe ja -koolituse kontekstis saab toetada järgmiselt.

| A. | Digihariduses ja -koolituses heaolu edendamiseks vajalike teadmiste, oskuste ja pädevuste omandamine







  33. | üksikisikud osalevad digikeskkonnas kogu oma isiklikus, ametialases ja ühiskondlikus elus. Digiteadmiste, -oskuste ja -pädevuste arendamine võib toetada nende emotsionaalset heaolu ja rahulolu ning suurendada nende suutlikkust reageerida asjakohaselt nii digitaalses kui ka füüsilises maailmas esinevatele väljakutsetele ja riskidele; |
| --- | --- | --- |

A.

Digihariduses ja -koolituses heaolu edendamiseks vajalike teadmiste, oskuste ja pädevuste omandamine

33.

üksikisikud osalevad digikeskkonnas kogu oma isiklikus, ametialases ja ühiskondlikus elus. Digiteadmiste, -oskuste ja -pädevuste arendamine võib toetada nende emotsionaalset heaolu ja rahulolu ning suurendada nende suutlikkust reageerida asjakohaselt nii digitaalses kui ka füüsilises maailmas esinevatele väljakutsetele ja riskidele;

| 34. | digioskuste ja -pädevuste arendamise põhimõtete ja meetmete kavandamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta õppijate heaolu ja nende individuaalseid vajadusi, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele. Samuti peaks nende eesmärk olema suurendada õppijate vastupanuvõimet ja mõjuvõimu. Digipädevus (4) eeldab enesekindlat, kriitilist, vastutustundlikku, eetilist ja turvalisemat digitehnoloogia kasutamist. Digioskusi, nagu arvutuslik mõtlemine, IKT probleemide lahendamine ja andmekirjaoskus, on vaja nii hariduse ja koolituse algetappides kui ka elukestvas perspektiivis, et inimesed saaksid paremini ühiskonda integreeruda ja et neil oleks parem juurdepääs töövõimalustele; |
| --- | --- |

34.

digioskuste ja -pädevuste arendamise põhimõtete ja meetmete kavandamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta õppijate heaolu ja nende individuaalseid vajadusi, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele. Samuti peaks nende eesmärk olema suurendada õppijate vastupanuvõimet ja mõjuvõimu. Digipädevus (4) eeldab enesekindlat, kriitilist, vastutustundlikku, eetilist ja turvalisemat digitehnoloogia kasutamist. Digioskusi, nagu arvutuslik mõtlemine, IKT probleemide lahendamine ja andmekirjaoskus, on vaja nii hariduse ja koolituse algetappides kui ka elukestvas perspektiivis, et inimesed saaksid paremini ühiskonda integreeruda ja et neil oleks parem juurdepääs töövõimalustele;

| 35. | digitehnoloogia mõjutab viise, kuidas õppijad õpivad, otsivad ja jagavad teavet ning kuidas nad üksteisega suhtlevad ja sotsialiseeruvad. Õppijad puutuvad kokku väga erineva teabega, sealhulgas desinformatsiooni ja väärinfoga, mistõttu on väga oluline arendada digi- ja meediapädevust, kriitilist mõtlemist ja probleemide lahendamise oskusi; |
| --- | --- |

35.

digitehnoloogia mõjutab viise, kuidas õppijad õpivad, otsivad ja jagavad teavet ning kuidas nad üksteisega suhtlevad ja sotsialiseeruvad. Õppijad puutuvad kokku väga erineva teabega, sealhulgas desinformatsiooni ja väärinfoga, mistõttu on väga oluline arendada digi- ja meediapädevust, kriitilist mõtlemist ja probleemide lahendamise oskusi;

| 36. | õppijad peaksid omandama ja arendama ohutule, turvalisele ja eetilisele kasutamisele kaasa aitavaid vajalikke teadmisi, oskusi ja pädevusi, sealhulgas küberturvalisuse oskusi ning tehisintellekti algoritmide piirangute alaseid teadmisi. Sellel võib olla märkimisväärne mõju õppijate heaolule ja vastupanuvõimele; |
| --- | --- |

36.

õppijad peaksid omandama ja arendama ohutule, turvalisele ja eetilisele kasutamisele kaasa aitavaid vajalikke teadmisi, oskusi ja pädevusi, sealhulgas küberturvalisuse oskusi ning tehisintellekti algoritmide piirangute alaseid teadmisi. Sellel võib olla märkimisväärne mõju õppijate heaolule ja vastupanuvõimele;

| 37. | isikliku ja sotsiaalse pädevuse arendamine võib aidata õppijatel kasutada digitaalseid sotsiaalvõrgustikke nii, et emotsionaalse või sotsiaalse kahju oht on väiksem, ning suurendada nende teadlikkust digitehnoloogia ülemäärase kasutamise riskidest; |
| --- | --- |

37.

isikliku ja sotsiaalse pädevuse arendamine võib aidata õppijatel kasutada digitaalseid sotsiaalvõrgustikke nii, et emotsionaalse või sotsiaalse kahju oht on väiksem, ning suurendada nende teadlikkust digitehnoloogia ülemäärase kasutamise riskidest;

| 38. | õppijatel peaks olema võimalus omandada digisisu loomiseks, jagamiseks ja kasutamiseks vajalikke teadmisi, oskusi ja pädevusi ning nad peaksid olema teadlikud intellektuaalomandiga seotud normidest; |
| --- | --- |

38.

õppijatel peaks olema võimalus omandada digisisu loomiseks, jagamiseks ja kasutamiseks vajalikke teadmisi, oskusi ja pädevusi ning nad peaksid olema teadlikud intellektuaalomandiga seotud normidest;

| 39. | IKT toodete ja teenuste ning kõrgetasemelise digitehnoloogia arendamiseks on vaja tipptasemel ja erioskusi, sealhulgas selliseid, millel võib olla positiivne mõju üksikisikute, nt puuetega ja/või hariduslike erivajadustega inimeste heaolule; |
| --- | --- |

39.

IKT toodete ja teenuste ning kõrgetasemelise digitehnoloogia arendamiseks on vaja tipptasemel ja erioskusi, sealhulgas selliseid, millel võib olla positiivne mõju üksikisikute, nt puuetega ja/või hariduslike erivajadustega inimeste heaolule;

| 40. | haridustöötajaid tuleks toetada digiteadmiste, -oskuste ja -pädevuste omandamisel ja arendamisel, nt põhikoolituse, sissejuhatava koolituse ja pideva kutsealase arengu raames, ning nad peaksid olema hästi informeeritud digivahendite kasutamise eelistest ja väljakutsetest ning võimalustest, mida pakub nende kasutamine hariduses ja koolituses. Haridustöötajad peaksid toetama õppijaid tehnoloogia turvalisel, vastutustundlikul ja looval kasutamisel; |
| --- | --- |

40.

haridustöötajaid tuleks toetada digiteadmiste, -oskuste ja -pädevuste omandamisel ja arendamisel, nt põhikoolituse, sissejuhatava koolituse ja pideva kutsealase arengu raames, ning nad peaksid olema hästi informeeritud digivahendite kasutamise eelistest ja väljakutsetest ning võimalustest, mida pakub nende kasutamine hariduses ja koolituses. Haridustöötajad peaksid toetama õppijaid tehnoloogia turvalisel, vastutustundlikul ja looval kasutamisel;

| B. | Õppijate heaolu suurendavate õpetamise ja õppimise lähenemisviiside ning digikeskkondade kujundamine







  41. | õpetamise ja õppimise lähenemisviisid, mis hõlmavad õpetamis- ja õppimismeetodeid ning korralduslikke aspekte, peaksid parandama haridus- ja koolitusprotsessi asjakohasust ja tõhusust, samuti õppijate rahulolu ja enesekindlust kõigis õpikeskkondades. Sellega seoses on väga oluline digitaristu ja digitehnoloogia kättesaadavus, turvalisus ja kvaliteet. Kõrgetasemelise digitehnoloogia arendamine ja kasutamine hariduses ja koolituses võib olla kasulik eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele õppijatele, sealhulgas puuetega ja/või hariduslike erivajadustega õppijatele; |
| --- | --- | --- |

B.

Õppijate heaolu suurendavate õpetamise ja õppimise lähenemisviiside ning digikeskkondade kujundamine

41.

õpetamise ja õppimise lähenemisviisid, mis hõlmavad õpetamis- ja õppimismeetodeid ning korralduslikke aspekte, peaksid parandama haridus- ja koolitusprotsessi asjakohasust ja tõhusust, samuti õppijate rahulolu ja enesekindlust kõigis õpikeskkondades. Sellega seoses on väga oluline digitaristu ja digitehnoloogia kättesaadavus, turvalisus ja kvaliteet. Kõrgetasemelise digitehnoloogia arendamine ja kasutamine hariduses ja koolituses võib olla kasulik eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele õppijatele, sealhulgas puuetega ja/või hariduslike erivajadustega õppijatele;

| 42. | digihariduse poliitika kavandamisel tuleks arvesse võtta järgmisi aspekte:






  — | keskkonnad, kus toimub õppimine, võttes arvesse õppijate sotsiaal-majanduslikku, kultuurilist ja perekondlikku tausta ning muid asjakohaseid asjaolusid; |
| --- | --- | --- |

42.

digihariduse poliitika kavandamisel tuleks arvesse võtta järgmisi aspekte:

—

keskkonnad, kus toimub õppimine, võttes arvesse õppijate sotsiaal-majanduslikku, kultuurilist ja perekondlikku tausta ning muid asjakohaseid asjaolusid;

| — | kasutatavad vahendid ja seadmed, mille kasutamist kohandatakse vastavalt õppijate individuaalsetele vajadustele (mõjutatuna näiteks tervislikust seisundist, hariduslikest erivajadustest ja sotsiaal-majanduslikst taustast):






  — | digiõppe ökosüsteemid peaksid toetama tööd uuenduslike haridusvahenditega, mis võivad muu hulgas hõlmata mängustamist, hariduslikke lahendusi, mis põhinevad näiteks laiendatud tegelikkuse tehnoloogial, nagu liit-/virtuaalreaalsus, tehisintellekt, õpianalüütika ja sotsiaalvõrgustikud, mis järgivad eetilist ja läbipaistvat lähenemisviisi, andmekaitset ja lõimitud mittediskrimineerimist, võttes samal ajal arvesse kasu ja võimalikke riske (5). |
| --- | --- | --- |

—

kasutatavad vahendid ja seadmed, mille kasutamist kohandatakse vastavalt õppijate individuaalsetele vajadustele (mõjutatuna näiteks tervislikust seisundist, hariduslikest erivajadustest ja sotsiaal-majanduslikst taustast):

—

digiõppe ökosüsteemid peaksid toetama tööd uuenduslike haridusvahenditega, mis võivad muu hulgas hõlmata mängustamist, hariduslikke lahendusi, mis põhinevad näiteks laiendatud tegelikkuse tehnoloogial, nagu liit-/virtuaalreaalsus, tehisintellekt, õpianalüütika ja sotsiaalvõrgustikud, mis järgivad eetilist ja läbipaistvat lähenemisviisi, andmekaitset ja lõimitud mittediskrimineerimist, võttes samal ajal arvesse kasu ja võimalikke riske (5).

| — | digilahendused tuleks välja töötada nii, et need võimaldaksid ja soodustaksid kohandatavust digiõppe eesmärkidega ning nendes oleks võetud arvesse kõigi inimeste, eelkõige ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest pärit õppijate eri tausta ja vajadusi. Asjakohasel juhul tuleks edendada hariduses ja koolituses kasutatavate digilahenduste koostalitlusvõimet; |
| --- | --- |

—

digilahendused tuleks välja töötada nii, et need võimaldaksid ja soodustaksid kohandatavust digiõppe eesmärkidega ning nendes oleks võetud arvesse kõigi inimeste, eelkõige ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest pärit õppijate eri tausta ja vajadusi. Asjakohasel juhul tuleks edendada hariduses ja koolituses kasutatavate digilahenduste koostalitlusvõimet;

| — | kõrgetasemeline ja spetsialiseeritud digitehnoloogia (nt tehisintellekt, liit-/virtuaalreaalsus, esemevõrk, digiteisikud jne) võib parandada õpi- ja koolituskeskkondade kättesaadavust ja kvaliteeti ning täiendada koostoimeliselt mittedigitaalseid õpetamis- ja õppemeetodeid. Innovaatiliste digilahenduste integreerimine võib edendada õppijate oskusi kutsehariduses; |
| --- | --- |

—

kõrgetasemeline ja spetsialiseeritud digitehnoloogia (nt tehisintellekt, liit-/virtuaalreaalsus, esemevõrk, digiteisikud jne) võib parandada õpi- ja koolituskeskkondade kättesaadavust ja kvaliteeti ning täiendada koostoimeliselt mittedigitaalseid õpetamis- ja õppemeetodeid. Innovaatiliste digilahenduste integreerimine võib edendada õppijate oskusi kutsehariduses;

| — | digitehnoloogia kasutamine võib võtta ära aega, mida saaks kasutada muuks tervise seisukohast kasulikuks tegevuseks, nagu füüsiline treening või uni. Seetõttu tuleks arvesse võtta tasakaalu ekraani ees ja ekraanist eemal veedetava aja vahel ning ajahaldust; |
| --- | --- |

—

digitehnoloogia kasutamine võib võtta ära aega, mida saaks kasutada muuks tervise seisukohast kasulikuks tegevuseks, nagu füüsiline treening või uni. Seetõttu tuleks arvesse võtta tasakaalu ekraani ees ja ekraanist eemal veedetava aja vahel ning ajahaldust;

| — | õpiülesanded, mida kasutatakse õppeprotsessis, mis viib kavandatud õpiväljunditeni:






  — | sellise kvaliteetse digitaalse õpisisu kasutamine, mis on koostatud usaldusväärsel pedagoogilisel eesmärgil ning mida pakutakse ajakohasel, kättesaadaval ja kergesti kasutataval viisil (6); |
| --- | --- | --- |

—

õpiülesanded, mida kasutatakse õppeprotsessis, mis viib kavandatud õpiväljunditeni:

—

sellise kvaliteetse digitaalse õpisisu kasutamine, mis on koostatud usaldusväärsel pedagoogilisel eesmärgil ning mida pakutakse ajakohasel, kättesaadaval ja kergesti kasutataval viisil (6);

| — | õppijakesksete lähenemisviiside toetamine, sealhulgas õppijate autonoomia edendamine; |
| --- | --- |

—

õppijakesksete lähenemisviiside toetamine, sealhulgas õppijate autonoomia edendamine;

| — | haridustöötajad, kes peaksid olema hästi koolitatud ja suutelised andma õppijatele suuniseid digitehnoloogia asjakohase kasutamise, sealhulgas ekraani ees ja ekraanist eemal veedetava aja aruka ja tasakaalustatud jaotamise kohta. Hästi koolitatud haridustöötajad suudavad võtta arvesse erinevate digitaalsete õpikeskkondade eripära, töötada innovaatiliste digivahendite ning õpetamis- ja õppemeetoditega ning rakendada neid pedagoogilises kontekstis, pidades samal ajal meeles digitehnoloogia ülemäärase kasutamise riske; |
| --- | --- |

—

haridustöötajad, kes peaksid olema hästi koolitatud ja suutelised andma õppijatele suuniseid digitehnoloogia asjakohase kasutamise, sealhulgas ekraani ees ja ekraanist eemal veedetava aja aruka ja tasakaalustatud jaotamise kohta. Hästi koolitatud haridustöötajad suudavad võtta arvesse erinevate digitaalsete õpikeskkondade eripära, töötada innovaatiliste digivahendite ning õpetamis- ja õppemeetoditega ning rakendada neid pedagoogilises kontekstis, pidades samal ajal meeles digitehnoloogia ülemäärase kasutamise riske;

| C. | Inimestevahelised suhted digiõppe ökosüsteemis







  43. | digiõppe ökosüsteemid ei põhine mitte ainult digitaristul ning digivahenditel ja -sisul, vaid ka sotsiaalsel suhtlusel asjaomaste isikute, st õppijate, haridustöötajate ja muude osalejate vahel, kes kasutavad suhtlemiseks ning sisu ja võrkude loomiseks tehnoloogilisi vahendeid, ning nende füüsilisel ja sotsiaalsel keskkonnal. Digiõppe ökosüsteemide väljatöötamisel on väga oluline võtta seda sotsiaalset suhtlust arvesse; |
| --- | --- | --- |

C.

Inimestevahelised suhted digiõppe ökosüsteemis

43.

digiõppe ökosüsteemid ei põhine mitte ainult digitaristul ning digivahenditel ja -sisul, vaid ka sotsiaalsel suhtlusel asjaomaste isikute, st õppijate, haridustöötajate ja muude osalejate vahel, kes kasutavad suhtlemiseks ning sisu ja võrkude loomiseks tehnoloogilisi vahendeid, ning nende füüsilisel ja sotsiaalsel keskkonnal. Digiõppe ökosüsteemide väljatöötamisel on väga oluline võtta seda sotsiaalset suhtlust arvesse;

| 44. | tehnoloogia areng on muutnud kommunikatsioonivorme ning avanud uusi võimalusi mõjuvõimu suurendamiseks, eneseväljenduseks ja digitaalseks kodanikupädevuseks (7), sealhulgas aktiivseks osalemiseks ühiskonnas veebipõhiste vahendite kaudu; |
| --- | --- |

44.

tehnoloogia areng on muutnud kommunikatsioonivorme ning avanud uusi võimalusi mõjuvõimu suurendamiseks, eneseväljenduseks ja digitaalseks kodanikupädevuseks (7), sealhulgas aktiivseks osalemiseks ühiskonnas veebipõhiste vahendite kaudu;

| 45. | digitaalne suhtlus võib aidata arendada sotsiaalseid oskusi ja tugevdada sotsiaalseid sidemeid. Samal ajal võivad õppijad ja haridustöötajad puutuda kokku ka digiriskidega (8) (nt küberkiusamine, vaenukõne, valeuudised, eraelu puutumatuse rikkumised, võrgupettused, kajakambrid (9) jne), (10) mis kahjustavad nende heaolu (11). On väga oluline, et õppijad, haridustöötajad ja lapsevanemad oleksid teadlikud nende riskide ulatusest ja mitmekesisusest ning oskaksid neid vältida ja/või ennetada ning teaksid, kust leida tuge ja kuidas suurendada vastupanuvõimet. Digiriskide tõrjumiseks digitaalsetes õpikeskkondades on samuti oluline kasutada suhtlust ning õpetamis- ja õppemeetodeid; |
| --- | --- |

45.

digitaalne suhtlus võib aidata arendada sotsiaalseid oskusi ja tugevdada sotsiaalseid sidemeid. Samal ajal võivad õppijad ja haridustöötajad puutuda kokku ka digiriskidega (8) (nt küberkiusamine, vaenukõne, valeuudised, eraelu puutumatuse rikkumised, võrgupettused, kajakambrid (9) jne), (10) mis kahjustavad nende heaolu (11). On väga oluline, et õppijad, haridustöötajad ja lapsevanemad oleksid teadlikud nende riskide ulatusest ja mitmekesisusest ning oskaksid neid vältida ja/või ennetada ning teaksid, kust leida tuge ja kuidas suurendada vastupanuvõimet. Digiriskide tõrjumiseks digitaalsetes õpikeskkondades on samuti oluline kasutada suhtlust ning õpetamis- ja õppemeetodeid;

| 46. | haridus- ja koolitussüsteemid ning koolid peaksid uurima võimalusi, kuidas suurendada heaolu digiõppes, ning edendama teadlikkust digiriskidest ja nende ennetamisest ning terviklikku koolikäsitlust, sealhulgas organisatsioonilist laadi koolimenetlusi, toetades turvalist digiõppekeskkonda ja tegeledes digiriskidega seotud probleemidega; |
| --- | --- |

46.

haridus- ja koolitussüsteemid ning koolid peaksid uurima võimalusi, kuidas suurendada heaolu digiõppes, ning edendama teadlikkust digiriskidest ja nende ennetamisest ning terviklikku koolikäsitlust, sealhulgas organisatsioonilist laadi koolimenetlusi, toetades turvalist digiõppekeskkonda ja tegeledes digiriskidega seotud probleemidega;

| 47. | internetikeskkonnas edendatavatel sotsiaalsetel võrdlustel võib olla negatiivne mõju vaimsele tervisele ja enesehinnangule, eriti teismeeas noorte puhul. Kui õppijad puutuvad sotsiaalmeedias kokku n-ö ideaalsete piltidega, võib avalduda või süveneda nende kehakuvandiga seotud mure ja sotsiaalse võõrandumise tunne. Veebipõhise sotsiaalmeedia kasutamine on seotud ka sellise nähtusega nagu hirm millestki ilma jääda. Digitaalses õpikeskkonnas töötavad haridustöötajad peaksid olema nendest riskidest teadlikud, suurendama teadlikkust nende nähtuste negatiivsest mõjust ja sellist mõju käsitlema ning edendama õppijate oskuste arendamist nende probleemidega toimetulekuks; |
| --- | --- |

47.

internetikeskkonnas edendatavatel sotsiaalsetel võrdlustel võib olla negatiivne mõju vaimsele tervisele ja enesehinnangule, eriti teismeeas noorte puhul. Kui õppijad puutuvad sotsiaalmeedias kokku n-ö ideaalsete piltidega, võib avalduda või süveneda nende kehakuvandiga seotud mure ja sotsiaalse võõrandumise tunne. Veebipõhise sotsiaalmeedia kasutamine on seotud ka sellise nähtusega nagu hirm millestki ilma jääda. Digitaalses õpikeskkonnas töötavad haridustöötajad peaksid olema nendest riskidest teadlikud, suurendama teadlikkust nende nähtuste negatiivsest mõjust ja sellist mõju käsitlema ning edendama õppijate oskuste arendamist nende probleemidega toimetulekuks;

| 48. | haridustöötajad peaksid toetama õppijate motivatsiooni õppida ja areneda oma täieliku potentsiaali saavutamiseks, et aidata neil kujuneda terviklikeks ja küpseteks inimesteks, kes on teadlikud oma tugevatest ja nõrkadest külgedest, elu eesmärkidest ja püüdlustest ning kes on loonud positiivse minapildi, austades samal ajal teisi ja nende individuaalseid vajadusi. Selline käitumine on otsustava tähtsusega, et tagada heaolu digiõppes; |
| --- | --- |

48.

haridustöötajad peaksid toetama õppijate motivatsiooni õppida ja areneda oma täieliku potentsiaali saavutamiseks, et aidata neil kujuneda terviklikeks ja küpseteks inimesteks, kes on teadlikud oma tugevatest ja nõrkadest külgedest, elu eesmärkidest ja püüdlustest ning kes on loonud positiivse minapildi, austades samal ajal teisi ja nende individuaalseid vajadusi. Selline käitumine on otsustava tähtsusega, et tagada heaolu digiõppes;

| 49. | arukas digitaalne vanemlus ja toetav perekeskkond peaksid olema osa digiõppe ökosüsteemist ning samal ajal tuleks võtta arvesse perekondlikku tausta. Koolid peaksid olema teadlikud sellest, kui oluline on suhelda ja teha koostööd lapsevanemate või hooldajatega digiõppe võimaluste, eeliste, probleemide ja digiriskide küsimuses, ning sellest, kui tähtis on ajahaldus digivahendite kasutamisel õppe- ja koolituseesmärkidel, |
| --- | --- |

49.

arukas digitaalne vanemlus ja toetav perekeskkond peaksid olema osa digiõppe ökosüsteemist ning samal ajal tuleks võtta arvesse perekondlikku tausta. Koolid peaksid olema teadlikud sellest, kui oluline on suhelda ja teha koostööd lapsevanemate või hooldajatega digiõppe võimaluste, eeliste, probleemide ja digiriskide küsimuses, ning sellest, kui tähtis on ajahaldus digivahendite kasutamisel õppe- ja koolituseesmärkidel,

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES OMA RIIGI OLUDEST LÄHTUVALT NING KOOSKÕLAS SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTTEGA:

| 50. | panema digiõppe riiklike poliitikameetmete ja strateegiate väljatöötamisel rõhku õppijate ja haridustöötajate heaolu suurendamisele; |
| --- | --- |

50.

panema digiõppe riiklike poliitikameetmete ja strateegiate väljatöötamisel rõhku õppijate ja haridustöötajate heaolu suurendamisele;

| 51. | edendama õpetamis- ja õppeprotsesside väljatöötamist, võttes arvesse nende mõju õppijate heaolule, ning vajaduse korral ergutama tihedat koostööd digiõppe ökosüsteemide ning vaimse tervise ja psühhosotsiaalsete spetsialistide ja teenuste vahel; |
| --- | --- |

51.

edendama õpetamis- ja õppeprotsesside väljatöötamist, võttes arvesse nende mõju õppijate heaolule, ning vajaduse korral ergutama tihedat koostööd digiõppe ökosüsteemide ning vaimse tervise ja psühhosotsiaalsete spetsialistide ja teenuste vahel;

| 52. | soodustama õppijakesksel lähenemisviisil põhinevaid õpetamis- ja õppeprotsesse, näiteks kõrgetasemelise digitehnoloogia integreerimise ning tehisintellekti ja andmete eetilise kasutamise (12) kaudu, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevate õppijate ja haavatavas olukorras olevate, sealhulgas puuetega ja/või hariduslike erivajadustega õppijate ja andekate õppijate heaolu toetamisele ning soolise digilõhe kaotamisele; |
| --- | --- |

52.

soodustama õppijakesksel lähenemisviisil põhinevaid õpetamis- ja õppeprotsesse, näiteks kõrgetasemelise digitehnoloogia integreerimise ning tehisintellekti ja andmete eetilise kasutamise (12) kaudu, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevate õppijate ja haavatavas olukorras olevate, sealhulgas puuetega ja/või hariduslike erivajadustega õppijate ja andekate õppijate heaolu toetamisele ning soolise digilõhe kaotamisele;

| 53. | suurendama õppijate ja haridustöötajate teadlikkust ekraani ees ja ekraanist eemal veedetava aja hea tasakaalustamise vajadusest ning võimaluse korral toetama koole digi- ja kontaktõppega seotud asjakohase ajahalduse väljatöötamisel; |
| --- | --- |

53.

suurendama õppijate ja haridustöötajate teadlikkust ekraani ees ja ekraanist eemal veedetava aja hea tasakaalustamise vajadusest ning võimaluse korral toetama koole digi- ja kontaktõppega seotud asjakohase ajahalduse väljatöötamisel;

| 54. | uurima võimalusi, kuidas toetada õpetamis- ja õppeprotsesside väljatöötamist ja elluviimist ning digitehnoloogia kasutamist hariduses ja koolituses, et hõlbustada sisserändaja taustaga õppijate ja/või nende õppijate, kelle emakeel erineb õppekeelest, lõimimist liikmesriikide haridus- ja koolitussüsteemidesse, võimaldades neil samal ajal säilitada sideme oma emakeele ja vastava kultuuriga; |
| --- | --- |

54.

uurima võimalusi, kuidas toetada õpetamis- ja õppeprotsesside väljatöötamist ja elluviimist ning digitehnoloogia kasutamist hariduses ja koolituses, et hõlbustada sisserändaja taustaga õppijate ja/või nende õppijate, kelle emakeel erineb õppekeelest, lõimimist liikmesriikide haridus- ja koolitussüsteemidesse, võimaldades neil samal ajal säilitada sideme oma emakeele ja vastava kultuuriga;

| 55. | toetama (13) õppijate teadlikkust võimalikest ohtudest digimaailmas ja nende vastupanuvõime arendamist, et vähendada riske ja pakkuda noortele turvalisi veebivõimalusi, toetades samal ajal andmekaitset ja eraelu puutumatust internetis; |
| --- | --- |

55.

toetama (13) õppijate teadlikkust võimalikest ohtudest digimaailmas ja nende vastupanuvõime arendamist, et vähendada riske ja pakkuda noortele turvalisi veebivõimalusi, toetades samal ajal andmekaitset ja eraelu puutumatust internetis;

| 56. | uurima võimalusi, kuidas toetada haridustöötajaid õppijate kriitilise mõtlemise, meediapädevuse ja digikirjaoskuse ning andmete ja teabega töötamise (sh teadlik lähenemisviis väär- ja desinformatsioonile) edendamisel (14); |
| --- | --- |

56.

uurima võimalusi, kuidas toetada haridustöötajaid õppijate kriitilise mõtlemise, meediapädevuse ja digikirjaoskuse ning andmete ja teabega töötamise (sh teadlik lähenemisviis väär- ja desinformatsioonile) edendamisel (14);

| 57. | ergutama asjakohasel juhul koole kohaldama terviklikku koolikäsitlust, mis süstemaatiliselt edendaks heaolu põhi-, kesk- ja kutsehariduse tasandi digiõppes, sealhulgas paindlikke põhimõtteid, mis toetaksid ennetamist ja vastupanuvõimet ning käsitleksid selliseid probleeme nagu digiriskid, samuti koolide organisatsioonilisi menetlusi; |
| --- | --- |

57.

ergutama asjakohasel juhul koole kohaldama terviklikku koolikäsitlust, mis süstemaatiliselt edendaks heaolu põhi-, kesk- ja kutsehariduse tasandi digiõppes, sealhulgas paindlikke põhimõtteid, mis toetaksid ennetamist ja vastupanuvõimet ning käsitleksid selliseid probleeme nagu digiriskid, samuti koolide organisatsioonilisi menetlusi;

| 58. | kaaluma olemasolevate ELi vahendite (Euroopa Sotsiaalfond+, Erasmus+, tehnilise toe instrument jne) pakutavate võimaluste kasutamist digiõppe poliitika edendamiseks, keskendudes õppijate ja haridustöötajate heaolule digitaalsetes õpikeskkondades, |
| --- | --- |

58.

kaaluma olemasolevate ELi vahendite (Euroopa Sotsiaalfond+, Erasmus+, tehnilise toe instrument jne) pakutavate võimaluste kasutamist digiõppe poliitika edendamiseks, keskendudes õppijate ja haridustöötajate heaolule digitaalsetes õpikeskkondades,

KUTSUB KOMISJONI ÜLES KOOSKÕLAS ALUSLEPINGUTEGA JA SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET TÄIELIKULT ARVESSE VÕTTES:

| 59. | toetama teadusuuringuid, mis käsitlevad digitehnoloogia kasutamise mõju õppijate ja haridustöötajate heaolule kõigis liikmesriikides, ning koostama tõenditel põhineva uuringu heaoluvajaduste olukorra kohta digitaalsetes õpikeskkondades. Töötama välja tõhusate tavade mudeli, mille eesmärk on suurendada heaolu digiõppe ökosüsteemides, ja lõppkokkuvõttes võimaliku näitena koolide digitaalse heaolu koolimudeli kriteeriumid, mida liikmesriigid saaksid vabatahtlikkuse alusel kasutada. Teha selle mudeli väljatöötamisel kokkuvõte komisjoni praegu loodava mitteametliku eksperdirühma tööst, mis käsitleb toetavat õpikeskkonda alasoorituse ohus olevatele rühmadele ja koolis heaolu toetamiseks; |
| --- | --- |

59.

toetama teadusuuringuid, mis käsitlevad digitehnoloogia kasutamise mõju õppijate ja haridustöötajate heaolule kõigis liikmesriikides, ning koostama tõenditel põhineva uuringu heaoluvajaduste olukorra kohta digitaalsetes õpikeskkondades. Töötama välja tõhusate tavade mudeli, mille eesmärk on suurendada heaolu digiõppe ökosüsteemides, ja lõppkokkuvõttes võimaliku näitena koolide digitaalse heaolu koolimudeli kriteeriumid, mida liikmesriigid saaksid vabatahtlikkuse alusel kasutada. Teha selle mudeli väljatöötamisel kokkuvõte komisjoni praegu loodava mitteametliku eksperdirühma tööst, mis käsitleb toetavat õpikeskkonda alasoorituse ohus olevatele rühmadele ja koolis heaolu toetamiseks;

| 60. | ergutama haridustöötajatele ja teistele asjaomastele spetsialistidele mõeldud sellise kvaliteetse sisu väljatöötamist ja jagamist, mille eesmärk on veelgi täiustada nende teadmisi, oskusi ja pädevusi, õppijakeskseid pedagoogilisi lähenemisviise ning tööd erinevate õppijate rühmadega; |
| --- | --- |

60.

ergutama haridustöötajatele ja teistele asjaomastele spetsialistidele mõeldud sellise kvaliteetse sisu väljatöötamist ja jagamist, mille eesmärk on veelgi täiustada nende teadmisi, oskusi ja pädevusi, õppijakeskseid pedagoogilisi lähenemisviise ning tööd erinevate õppijate rühmadega;

| 61. | kaaluma heaolu edendamist digiõppes osana iga-aastasest digiõppe häkkimismaratonist; |
| --- | --- |

61.

kaaluma heaolu edendamist digiõppes osana iga-aastasest digiõppe häkkimismaratonist;

| 62. | suurendama kõigi asjaomaste sidusrühmade, st selliste digivahendite ja -teenuste kavandajate nagu haridustehnoloogia (EdTech) sektori ja küberturvalisusele keskenduvate sidusrühmade teadlikkust võimalusest võtta kasutusele kasutajasõbralikke lähenemisviise ja lahendusi, mis toetaksid õppijate ja haridustöötajate heaolu digiõppes; suurendama kõigi digitaalset õpisisu arendavate sidusrühmade teadlikkust heaolu aspekti arvessevõtmisest mitte ainult sisus, vaid ka õpetamis- ja õppimisprotsessides; |
| --- | --- |

62.

suurendama kõigi asjaomaste sidusrühmade, st selliste digivahendite ja -teenuste kavandajate nagu haridustehnoloogia (EdTech) sektori ja küberturvalisusele keskenduvate sidusrühmade teadlikkust võimalusest võtta kasutusele kasutajasõbralikke lähenemisviise ja lahendusi, mis toetaksid õppijate ja haridustöötajate heaolu digiõppes; suurendama kõigi digitaalset õpisisu arendavate sidusrühmade teadlikkust heaolu aspekti arvessevõtmisest mitte ainult sisus, vaid ka õpetamis- ja õppimisprotsessides;

| 63. | toetama selliste ELi programmide nagu programm „Erasmus+“, Euroopa Sotsiaalfond+, Euroopa solidaarsuskorpus, programm „Euroopa horisont“ ja programm „Digitaalne Euroopa“ rakendamist õppijate ja haridustöötajate heaolu edendamiseks digitaalses õpikeskkonnas ning kõrgtasemelise digitehnoloogia kasutamist näiteks puuetega ja/või hariduslike erivajadustega õppijate toetamiseks, samuti mängustamise, tehisintellektil põhinevate hariduslahenduste ja liitreaalsuse tehnoloogia, nt liit-/virtuaalse reaalsuse tehnoloogia väljatöötamist, katsetamist ja kasutuselevõttu pedagoogilistel eesmärkidel; |
| --- | --- |

63.

toetama selliste ELi programmide nagu programm „Erasmus+“, Euroopa Sotsiaalfond+, Euroopa solidaarsuskorpus, programm „Euroopa horisont“ ja programm „Digitaalne Euroopa“ rakendamist õppijate ja haridustöötajate heaolu edendamiseks digitaalses õpikeskkonnas ning kõrgtasemelise digitehnoloogia kasutamist näiteks puuetega ja/või hariduslike erivajadustega õppijate toetamiseks, samuti mängustamise, tehisintellektil põhinevate hariduslahenduste ja liitreaalsuse tehnoloogia, nt liit-/virtuaalse reaalsuse tehnoloogia väljatöötamist, katsetamist ja kasutuselevõttu pedagoogilistel eesmärkidel;

| 64. | kajastama vajadust tervikliku, integreeritud ja kestliku digiõppe ökosüsteemi järele liikmesriikides, mis edendaks kvaliteeti ja kaasamist ning soodustaks heaolu digiõppes, seda nii digiõppe tegevuskava (2021–2027) praeguse rakendamise käigus kui ka koostamisel olevate nõukogu soovituste ettepanekute (digiõpet võimaldavate tegurite kohta ning digioskuste õpetamise täiustamise kohta hariduses ja koolituses) puhul. |
| --- | --- |

64.

kajastama vajadust tervikliku, integreeritud ja kestliku digiõppe ökosüsteemi järele liikmesriikides, mis edendaks kvaliteeti ja kaasamist ning soodustaks heaolu digiõppes, seda nii digiõppe tegevuskava (2021–2027) praeguse rakendamise käigus kui ka koostamisel olevate nõukogu soovituste ettepanekute (digiõpet võimaldavate tegurite kohta ning digioskuste õpetamise täiustamise kohta hariduses ja koolituses) puhul.

---

(1)  Mõistet „kognitiivne heaolu“ võib määratleda kui õppijate edukat osalemist ühiskonnaelus erinevates rollides – elukestvate õppijate, tootlike töötajate ja aktiivsete kodanikena. Kõnealust osalemist võimaldavad muu hulgas nende olemasolevad teadmised ja pädevused. Füüsilist heaolu võib mõista kui inimeste terviseseisundit ja võimet järgida tervislikke eluviise. Sotsiaalne heaolu hõlmab õppijate suhtlemist teistega ning nende arusaama digitaalsest õpikeskkonnast. Psühholoogilise heaolu puhul peetakse silmas õppijate arvamusi ja tundeid oma elu ja endale seatud isiklike eesmärkide suhtes (Panesi, S., Bocconi, S. ja Ferlino, L., Promoting Students’ Well-Being and Inclusion in Schools Through Digital Technologies: Perceptions of Students, Teachers, and School Leaders in Italy Expressed Through SELFIE Piloting Activities, Frontiers in Psychology, 2020).

(2)  Digiõppe ökosüsteem hõlmab digiõppe taristut, ühenduvust ja seadmeid (sealhulgas tehnoloogiale juurdepääsu ja tugitehnoloogiaid); kvaliteetset digitaalset õpisisu; õppijaid ja haridustöötajaid, kellel on oskusteave digitehnoloogiate integreerimiseks pedagoogilisse protsessi, ning digiteadmiste, -oskuste ja -pädevuste ning inimestevaheliste suhete tingimuste arendamist digitaalses õpikeskkonnas.

(3)  Haridustöötajate üldist heaolu võivad mõjutada mitmesugused tegurid, liigne töökoormus, vähese tunnustuse ja õpetaja elukutse austamise puudumise tajumine, liiga suured klassid, koolidele pakutava toetuse puudulikkus ja õpilaste kontrollimatu halb käitumine ning mõnes riigis ebapiisav või ebavõrdne rahastamine (Viac, C. ja Fraser, P., Teachers’ well-being: A framework for data collection and analysis, OECD haridusalane töödokument nr 213, OECD Publishing, Pariis, 2020).

(4)  Vt nt Euroopa Komisjon, Teadusuuringute Ühiskeskus, Vuorikari, R., Kluzer, S., Punie, Y., DigComp 2.2, The Digital Competence Framework for citizens: with new examples of knowledge, skills and attitudes, 2022, ning nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (ELT C 189, 4.6.2018, lk 1).

(5)  Nende hulka kuuluvad näiteks internetisõltuvus, liiga pikk aeg ekraani taga, mängusõltuvus ja tervisega seotud probleemid, nagu istuv eluviis, mis põhjustab rasvumist.

(6)  Õpisisu seisukohast võib kasulikke suuniseid anda komisjoni tulevane digitaalse õpisisu raamistik.

(7)  Euroopa Nõukogu määratluse kohaselt on digikodanik inimene, kes mitmesuguste pädevuste arendamise kaudu on suuteline aktiivselt, positiivselt ja vastutustundlikult suhtlema internetis ja mujal nii kohalikus, siseriiklikus kui ka ülemaailmses kogukonnas (Richardson, J., Milovidov, E., Digital citizenship education handbook: being online, well-being online, rights online, Euroopa Nõukogu, 2019).

(8)  Digiriskid võivad olla seotud näiteks sellega, et digitehnoloogia kasutamine või õppijate kokkupuude digimaailmaga on ülemäärane või väär.

(9)  Termin „kajakamber“ viitab olukordadele sotsiaalmeedias ja veebipõhistes arutelurühmades, kus uskumusi võimendab või tugevdab kommunikatsioon ja kordamine suletud ja isoleeritud süsteemis. Osalejad saavad tavaliselt teavet, mis tugevdab nende olemasolevaid seisukohti, ilma et nad puutuksid kokku vastandlike seisukohtadega (Vuorikari, R., Kluzer, S. ja Punie, Y., DigComp 2.2: The Digital Competence Framework for Citizens - With new examples of knowledge, skills and attitudes, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2022).

(10)  OECD 2019. aasta uuringus on määratletud riskide liigid: kontakt-, sisu-, eraelu puutumatuse ja tarbijariskid (Burns, T., Gottschalk, F. (toim.), Educating 21st Century Children: Emotional Well-being in the Digital Age, Educational Research and Innovation, OECD Publishing, Pariis, 2019).

(11)  Näiteks küberkiusamine võib olla isegi kahjulikum kui tavalised kiusamise vormid, sest alandamine jõuab internetis suure hulga inimesteni ning sõnad ja pildid võivad jääda internetikeskkonda määramata ajaks.

(12)  Komisjoni koostatud, haridustöötajatele mõeldud eetikasuuniseid, mis käsitlevad tehisintellekti ja andmete kasutamist õpetamises ja õppimises, võib selles valdkonnas pidada kasulikuks juhendiks ja toeks.

(13)  Näiteks läbi liikmesriikides olemasoleva, ELi kaasrahastatava turvalisema interneti keskuste võrgustiku ja platvormi betterinternetforkids.eu, mille puhul on tegemist üleeuroopalise laste internetiturvalisuse keskusega, mis sisaldab õpetajatele, lapsevanematele ja lastele mõeldud materjale ELi kõigis ametlikes keeltes.

(14)  Komisjoni koostatud, õpetajatele ja haridustöötajatele mõeldud suuniseid, mis käsitlevad desinformatsiooni vastu võitlemist ning digikirjaoskuse edendamist hariduse ja koolituse kaudu, võib selles valdkonnas pidada kasulikuks juhendiks ja toeks.

---

LISA

TAUSTDOKUMENDID

Euroopa Ülemkogu

| — | Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2017. aasta järeldused (EUCO 19/1/17 REV 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2017. aasta järeldused (EUCO 19/1/17 REV 1).

Euroopa Liidu Nõukogu

| — | Nõukogu järeldused Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia kohta (10024/22). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia kohta (10024/22).

| — | Nõukogu soovitus, milles käsitletakse põimõpet kvaliteetse ja kaasava põhi- ja keskhariduse tagamiseks (ELT C 504, 14.12.2021, lk 21). |
| --- | --- |

—

Nõukogu soovitus, milles käsitletakse põimõpet kvaliteetse ja kaasava põhi- ja keskhariduse tagamiseks (ELT C 504, 14.12.2021, lk 21).

| — | Nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitus (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (ELT L 223, 22.6.2021, lk 14). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitus (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (ELT L 223, 22.6.2021, lk 14).

| — | Nõukogu järeldused, mis käsitlevad võrdseid võimalusi ning kaasamist hariduse ja koolituse valdkonnas kõigi haridusalase edu edendamiseks (ELT C 221, 10.6.2021, lk 3). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad võrdseid võimalusi ning kaasamist hariduse ja koolituse valdkonnas kõigi haridusalase edu edendamiseks (ELT C 221, 10.6.2021, lk 3).

| — | Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), (ELT C 66, 26.2.2021, lk 1). |
| --- | --- |

—

Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), (ELT C 66, 26.2.2021, lk 1).

| — | Nõukogu 24. novembri 2020. aasta soovitus jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse kohta (ELT C 417, 2.12.2020, lk 1). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 24. novembri 2020. aasta soovitus jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse kohta (ELT C 417, 2.12.2020, lk 1).

| — | Nõukogu järeldused digiõppe kohta Euroopa teadmusühiskonnas (ELT C 415, 1.12.2020, lk 22). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused digiõppe kohta Euroopa teadmusühiskonnas (ELT C 415, 1.12.2020, lk 22).

| — | Nõukogu järeldused, milles käsitletakse COVID-19 kriisiga toimetulekut hariduse ja koolituse valdkonnas (ELT C 212 I, 26.6.2020, lk 9). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse COVID-19 kriisiga toimetulekut hariduse ja koolituse valdkonnas (ELT C 212 I, 26.6.2020, lk 9).

| — | Nõukogu järeldused tuleviku Euroopa õpetajate ja koolitajate kohta (ELT C 193, 9.6.2020, lk 11). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused tuleviku Euroopa õpetajate ja koolitajate kohta (ELT C 193, 9.6.2020, lk 11).

| — | Nõukogu järeldused heaolumajanduse kohta (ELT C 400, 26.11.2019, lk 9). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused heaolumajanduse kohta (ELT C 400, 26.11.2019, lk 9).

| — | Nõukogu resolutsioon Euroopa haridusruumi edasise arendamise kohta, et toetada tulevikku suunatud haridus- ja koolitussüsteeme (ELT C 389, 18.11.2019, lk 1). |
| --- | --- |

—

Nõukogu resolutsioon Euroopa haridusruumi edasise arendamise kohta, et toetada tulevikku suunatud haridus- ja koolitussüsteeme (ELT C 389, 18.11.2019, lk 1).

| — | Nõukogu järeldused Euroopa haridusruumi visiooni suunas liikumise kohta (ELT C 195, 7.6.2018, lk 7). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused Euroopa haridusruumi visiooni suunas liikumise kohta (ELT C 195, 7.6.2018, lk 7).

| — | Nõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (ELT C 189, 4.6.2018, lk 1). |
| --- | --- |

—

Nõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (ELT C 189, 4.6.2018, lk 1).

Deklaratsioonid

| — | Osnabrücki deklaratsioon kutsehariduse ja -koolituse kohta, mis võimaldab majanduse taastumist ning õiglast üleminekut digitaal- ja rohelisele majandusele (Osnabrück Declaration on vocational education and training as an enabler of recovery and just transitions to digital and green economies (30. november 2020). |
| --- | --- |

—

Osnabrücki deklaratsioon kutsehariduse ja -koolituse kohta, mis võimaldab majanduse taastumist ning õiglast üleminekut digitaal- ja rohelisele majandusele (Osnabrück Declaration on vocational education and training as an enabler of recovery and just transitions to digital and green economies (30. november 2020).

Euroopa Komisjon

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Laste ja noorte digikümnend: uus lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia“ (COM(2022) 212 final). |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Laste ja noorte digikümnend: uus lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia“ (COM(2022) 212 final).

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava“ (COM(2021) 102 final). |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava“ (COM(2021) 102 final).

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021) 101 final). |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021) 101 final).

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025 (COM(2020) 625 final). |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025 (COM(2020) 625 final).

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Digiõppe tegevuskava 2021–2027. Hariduse ja koolituse ümberkujundamine digiajastu jaoks“ (COM(2020) 624 final). |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Digiõppe tegevuskava 2021–2027. Hariduse ja koolituse ümberkujundamine digiajastu jaoks“ (COM(2020) 624 final).

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (COM(2020) 274 final). |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (COM(2020) 274 final).

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020) 152 final). |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020) 152 final).

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa identiteedi tugevdamine hariduse ja kultuuri kaudu: Euroopa Komisjoni panus ELi juhtide kohtumisse Göteborgis 17. novembril 2017“ (COM(2017) 673 final). |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa identiteedi tugevdamine hariduse ja kultuuri kaudu: Euroopa Komisjoni panus ELi juhtide kohtumisse Göteborgis 17. novembril 2017“ (COM(2017) 673 final).

Institutsioonidevahelised dokumendid

| — | Institutsioonide ühine teadaanne Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (ELT C 428, 13.12.2017, lk 10). |
| --- | --- |

—

Institutsioonide ühine teadaanne Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (ELT C 428, 13.12.2017, lk 10).

Uuringud

| — | Vuorikari, R., Kluzer, S. ja Punie, Y., DigComp 2.2: The Digital Competence Framework for Citizens - With new examples of knowledge, skills and attitudes, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2022. |
| --- | --- |

—

Vuorikari, R., Kluzer, S. ja Punie, Y., DigComp 2.2: The Digital Competence Framework for Citizens - With new examples of knowledge, skills and attitudes, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2022.

| — | Weber, H., Elsner, A., Wolf, D., Rohs, M., ja Turner-Cmuchal, M. (toim.), Inclusive Digital Education, Euroopa Eriõppe ja Kaasava Hariduse Agentuur, Odense, 2022. |
| --- | --- |

—

Weber, H., Elsner, A., Wolf, D., Rohs, M., ja Turner-Cmuchal, M. (toim.), Inclusive Digital Education, Euroopa Eriõppe ja Kaasava Hariduse Agentuur, Odense, 2022.

| — | Euroopa Komisjon, hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraat, Hariduse ja koolituse valdkonna ülevaade 2021: haridus ja heaolu, 2021. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjon, hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraat, Hariduse ja koolituse valdkonna ülevaade 2021: haridus ja heaolu, 2021.

| — | Panesi, S., Bocconi, S. ja Ferlino, L., Promoting Students’ Well-Being and Inclusion in Schools Through Digital Technologies: Perceptions of Students, Teachers, and School Leaders in Italy Expressed Through SELFIE Piloting Activities, Frontiers in Psychology, 2020. |
| --- | --- |

—

Panesi, S., Bocconi, S. ja Ferlino, L., Promoting Students’ Well-Being and Inclusion in Schools Through Digital Technologies: Perceptions of Students, Teachers, and School Leaders in Italy Expressed Through SELFIE Piloting Activities, Frontiers in Psychology, 2020.

| — | Punie, Y., (toim.), Redecker, C., European Framework for the Digital Competence of Educators: DigCompEdu, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg 2017. |
| --- | --- |

—

Punie, Y., (toim.), Redecker, C., European Framework for the Digital Competence of Educators: DigCompEdu, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg 2017.

| — | Viac, C. ja Fraser, P., Teachers’ well-being: A framework for data collection and analysis, OECD Education Working Paper No. 213, OECD Publishing, Pariis, 2020. |
| --- | --- |

—

Viac, C. ja Fraser, P., Teachers’ well-being: A framework for data collection and analysis, OECD Education Working Paper No. 213, OECD Publishing, Pariis, 2020.

| — | Euroopa Komisjon, sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat, Ethics guidelines for trustworthy AI, väljaannete talitus, 2019. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjon, sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat, Ethics guidelines for trustworthy AI, väljaannete talitus, 2019.

| — | Richardson, J., Milovidov, E., Digital citizenship education handbook: being online, well-being online, rights online, Euroopa Nõukogu, 2019. |
| --- | --- |

—

Richardson, J., Milovidov, E., Digital citizenship education handbook: being online, well-being online, rights online, Euroopa Nõukogu, 2019.

| — | OECD, How’s Life in the Digital Age?: Opportunities and Risks of the Digital Transformation for People’s Well-being, OECD Publishing, Pariis, 2019. |
| --- | --- |

—

OECD, How’s Life in the Digital Age?: Opportunities and Risks of the Digital Transformation for People’s Well-being, OECD Publishing, Pariis, 2019.

| — | Burns, T., Gottschalk, F. (toim.), Educating 21st Century Children: Emotional Well-being in the Digital Age, Educational Research and Innovation, OECD Publishing, Pariis, 2019. |
| --- | --- |

—

Burns, T., Gottschalk, F. (toim.), Educating 21st Century Children: Emotional Well-being in the Digital Age, Educational Research and Innovation, OECD Publishing, Pariis, 2019.

| — | OECD, „The Protection of Children Online: Risks Faced by Children Online and Policies to Protect Them, OECD Digital Economy Papers, No. 179, OECD Publishing, Pariis, 2011. |
| --- | --- |

—

OECD, „The Protection of Children Online: Risks Faced by Children Online and Policies to Protect Them, OECD Digital Economy Papers, No. 179, OECD Publishing, Pariis, 2011.

---

| 9.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 469/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 469/29

---

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/788/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/2412, ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1183/2005, mida rakendatakse määrusega (EL) 2022/2401, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis

(2022/C 469/05)

Nõukogu otsuse 2010/788/ÜVJP (1) (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/2412 (2)) II lisasse ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 (3) (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja mida rakendatakse nõukogu määrusega (EL) 2022/2401 (4)) Ia lisasse kantud isikutele tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu on otsustanud, et eespool nimetatud lisades loetletud isikud peaksid jätkuvalt olema kantud selliste isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/788/ÜVJP ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1183/2005, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Nende isikute loetellu kandmise põhjendused on esitatud nimetatud lisade vastavates kannetes.

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaidid on esitatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 II lisas, luba kasutada külmutatud rahalisi vahendeid põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artikkel 3).

Asjaomased isikud võivad esitada enne 1. septembrit 2023 nõukogule koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu uuesti läbi vaadataks, saates taotluse järgmisele aadressile:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Saadud tähelepanekuid võetakse arvesse järgmisel läbivaatamisel, mida nõukogu teeb kooskõlas otsuse 2010/788/ÜVJP artikliga 9.

Samuti juhitakse asjaomaste isikute tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  EÜT L 336, 21.12.2010, lk 30.

(2)  EÜT L 317, 9.12.2022, lk 122.

(3)  EÜT L 193, 23.7.2005, lk 1.

(4)  EÜT L 317, 9.12.2022, lk 32.

---

| 9.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 469/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 469/30

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/788/ÜVJP ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1183/2005, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis

(2022/C 469/06)

Andmesubjektide tähelepanu juhitakse järgmisele teabele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (1) artiklile 16.

Töötlemistoimingu õiguslik alus on nõukogu otsus 2010/788/ÜVJP (2), mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/2412 (3) ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1183/2005 (4), mida rakendatakse nõukogu määrusega (EL) 2022/2401 (5), mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis.

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on Euroopa Liidu Nõukogu, keda esindab nõukogu peasekretariaadi RELEXi peadirektoraadi (välissuhted) peadirektor, ning töötlev talitus on peadirektoraadi RELEX üksus 1, kellega on võimalik ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Nõukogu peasekretariaadi andmekaitseametnikuga saab ühendust võtta järgmisel aadressil:

Data Protection Officer

data.protection@consilium.europa.eu

Töötlemistoimingu eesmärk on koostada ja ajakohastada loetelu isikutest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt otsusele 2010/788/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2022/2412, ning määrusele (EÜ) nr 1183/2005, mida rakendatakse rakendusmäärusega (EL) 2022/2401.

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad otsuses 2010/788/ÜVJP ja määruses (EÜ) nr 1183/2005 kehtestatud loetellu kandmise kriteeriumidele.

Kogutud isikuandmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomase isiku õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid nendega seotud andmeid.

Kogutud isikuandmeid võib vajaduse korral jagada Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga.

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 sätestatud piiranguid, toimub vastamine juurdepääsutaotlustele, parandamistaotlustele ja vastuväidetele, mille andmesubjektid oma õiguste teostamiseks on esitanud, kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725.

Isikuandmeid säilitatakse viis aastat alates hetkest, mil andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, või alates hetkest, mil kõnealuse meetme kehtivus lõppeb, või seni kuni kestab kohtumenetlus, kui see on alustatud.

Ilma et see piiraks kohtulike, halduslike või kohtuväliste kaitsevahendite kohaldamist, on igal andmesubjektil õigus esitada kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(2)  ELT L 336, 21.12.2010, lk 30.

(3)  ELT L 317, 9.12.2022, lk 122.

(4)  ELT L 193, 23.7.2005, lk 1.

(5)  ELT L 317, 9.12.2022, lk 32.

---

| 9.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 469/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 469/32

---

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/788/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2022/2398, ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1183/2005, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/2397, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis

(2022/C 469/07)

Nõukogu otsuse 2010/788/ÜVJP (1) (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/2398 (2)) II lisasse ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 (3) (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja mida rakendatakse nõukogu määrusega (EL) 2022/2397 (4)) Ia lisasse kantud isikutele tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu on otsustanud, et kaheksa isikut tuleks lisada selliste isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/788/ÜVJP ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1183/2005, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Nende isikute loetellu kandmise põhjendused on esitatud nimetatud lisade vastavates kannetes.

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaidid on esitatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 II lisas, luba kasutada külmutatud rahalisi vahendeid põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artikkel 3).

Asjaomased isikud võivad esitada enne 1. septembrit 2023 nõukogule koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu uuesti läbi vaadataks, saates taotluse järgmisele aadressile:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Saadud tähelepanekuid võetakse arvesse järgmisel läbivaatamisel, mida nõukogu teeb kooskõlas otsuse 2010/788/ÜVJP artikliga 9.

Samuti juhitakse asjaomaste isikute tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  EÜT L 336, 21.12.2010, lk 30.

(2)  EÜT L 316 I, 8.12.2022, lk 7.

(3)  EÜT L 193, 23.7.2005, lk 1.

(4)  EÜT L 316 I, 8.12.2022, lk 1.

---

| 9.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 469/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 469/33

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/788/ÜVJP ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1183/2005, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis

(2022/C 469/08)

Andmesubjektide tähelepanu juhitakse järgmisele teabele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (1) artiklile 16.

Töötlemistoimingu õiguslik alus on nõukogu otsus 2010/788/ÜVJP (2), mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2022/2398 (3), ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1183/2005 (4), mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/2397 (5), mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis.

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on Euroopa Liidu Nõukogu, keda esindab nõukogu peasekretariaadi RELEXi (välissuhted) peadirektoraadi peadirektor, ning töötlev talitus on peadirektoraadi RELEX üksus 1, kellega on võimalik ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Nõukogu peasekretariaadi andmekaitseametnikuga saab ühendust võtta järgmisel aadressil:

Data Protection Officer

data.protection@consilium.europa.eu

Töötlemistoimingu eesmärk on koostada ja ajakohastada loetelu isikutest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt otsusele 2010/788/ÜVJP, mida rakendatakse rakendusotsusega (ÜVJP) 2022/2398, ning määrusele (EÜ) nr 1183/2005, mida rakendatakse rakendusmäärusega (EL) 2022/2397.

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad otsuses 2010/788/ÜVJP ja määruses (EÜ) nr 1183/2005 kehtestatud loetellu kandmise kriteeriumidele.

Kogutud isikuandmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomase isiku õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid nendega seotud andmeid.

Kogutud isikuandmeid võib vajaduse korral jagada Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga.

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 sätestatud piiranguid, toimub vastamine juurdepääsutaotlustele, parandamistaotlustele ja vastuväidetele, mille andmesubjektid oma õiguste teostamiseks on esitanud, kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725.

Isikuandmeid säilitatakse viis aastat alates hetkest, mil andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, või alates hetkest, mil kõnealuse meetme kehtivus lõppeb, või seni kuni kestab kohtumenetlus, kui see on alustatud.

Ilma et see piiraks kohtulike, halduslike või kohtuväliste kaitsevahendite kohaldamist, on igal andmesubjektil õigus esitada kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(2)  ELT L 336, 21.12.2010, lk 30.

(3)  ELT L 316 I, 8.12.2022, lk 7.

(4)  ELT L 193, 23.7.2005, lk 1.

(5)  ELT L 316 I, 8.12.2022, lk 1.

---

Euroopa Komisjon

| 9.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 469/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 469/35

---

Euro vahetuskurss (1)

8. detsember 2022

(2022/C 469/09)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0519 |
| JPY | Jaapani jeen | 143,75 |
| DKK | Taani kroon | 7,4382 |
| GBP | Inglise nael | 0,86258 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,9060 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9889 |
| ISK | Islandi kroon | 149,50 |
| NOK | Norra kroon | 10,4880 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,324 |
| HUF | Ungari forint | 417,66 |
| PLN | Poola zlott | 4,6853 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9131 |
| TRY | Türgi liir | 19,6114 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5590 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4307 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,1889 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6547 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4256 |
| KRW | Korea vonn | 1 387,06 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,0225 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3324 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5553 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 423,92 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6257 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,233 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,559 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,4880 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,6989 |
| INR | India ruupia | 86,6755 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0519

JPY

Jaapani jeen

143,75

DKK

Taani kroon

7,4382

GBP

Inglise nael

0,86258

SEK

Rootsi kroon

10,9060

CHF

Šveitsi frank

0,9889

ISK

Islandi kroon

149,50

NOK

Norra kroon

10,4880

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,324

HUF

Ungari forint

417,66

PLN

Poola zlott

4,6853

RON

Rumeenia leu

4,9131

TRY

Türgi liir

19,6114

AUD

Austraalia dollar

1,5590

CAD

Kanada dollar

1,4307

HKD

Hongkongi dollar

8,1889

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6547

SGD

Singapuri dollar

1,4256

KRW

Korea vonn

1 387,06

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,0225

CNY

Hiina jüaan

7,3324

HRK

Horvaatia kuna

7,5553

IDR

Indoneesia ruupia

16 423,92

MYR

Malaisia ringit

4,6257

PHP

Filipiini peeso

58,233

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,559

BRL

Brasiilia reaal

5,4880

MXN

Mehhiko peeso

20,6989

INR

India ruupia

86,6755

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 9.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 469/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 469/36

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 469/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Vicomté d’Aumelas“

PGI-FR-A1107-AM01

Teate esitamise kuupäev: 19.9.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Toodete organoleptiline kirjeldus

Kaitstud geograafilise tähise „Vicomté d’Aumelas“ tootespetsifikaadi I peatüki punkti 3.3 „Veinide organoleptiline kirjeldus“ on muudetud, et täiendada eri värvusega veinide organoleptilist kirjeldust.

Järgmised täpsustused tehakse ka koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“.

„Veinid peegeldavad Hérault’ oru keskosa eripärast looduskeskkonda, kus jõgi mängib olulist rolli temperatuuri reguleerijana.

Punastes veinides on eelkõige rõhutatud puuviljalisus ja elegants ning neid iseloomustab peen tanniinsus. Need veinid on valmistatud viinamarjasortidest „Cabernet-Sauvignon“, „Syrah“, „Carignan“, „Grenache“ ja „Mourvèdre“, mis on koristatud õigel küpsusastmel; veini valmistamisel kasutatakse eelkõige eri viinamarjasortide segusid. Veinid on erksa ja sädeleva rubiinpunase värvusega ning neile on iseloomulikud intensiivsed põldmarja, mustika, vaarika, lagritsa ja pipra aroomid.

Valged veinid on valmistatud ühest viinamarjasordist või eri sortide segust, eelkõige on tegemist viinamarjasortidega „Chardonnay“, „Sauvignon“, „Grenache blanc“, „Vermontino“ ja „Viognier“. Neid veine iseloomustab värskus ja amüülalkoholised nüansid, millele lisanduvad leedri- ja akaatsiaõite ning valgete puuviljade ja troopiliste puuviljade varjundid. Veinide maitse on intensiivne ja täidlane, tunda on kerget mõrkjust, mis ei mõju karedalt ega tekita kuivuse tunnet.

Roosad veinid on valmistatud viinamarjasortidest „Cinsault“, „Grenache“, „Syrah“, „Carignan“, „Cabernet-Sauvignon“ ja „Mourvèdre“. Neid iseloomustab kahvaturoosa värvus, mis võib olla kerge lõheroosa varjundiga, meeldiv värskus ning intensiivsed ja terviklikud õistaimede, troopiliste puuviljade ja mustsõstra aroomid“.

2.   Viinamarjasordid

Viinamarjasordid

Muudetud on kaitstud geograafilise tähise „Vicomté d’Aumelas“ tootespetsifikaadi I peatüki punkti 5.

Kaitstud geograafilise nimetusega „Vicomté d’Aumelas“ veinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjasortide loendisse on lisatud järgmised 17 viinamarjasorti:

„Artaban N“, „Bronner B“, „Cabernet blanc B“, „Cabernet cortis N“, „Floreal B“, „Johanniter B“, „Monarch N“, „Muscaris B“, „Pinotin N“, „Prior N“, „Saphira B“, „Sauvignac B“, „Solaris B“, „Soreli B“, „Souvignier gris B“, „Vidoc N“, „Voltis B“.

Tootespetsifikaadile lisatud viinamarjasordid on seenhaiguste suhtes vastupidavamad ning ühtlasi paremini kohanenud kliimamuutusega. Nende sortide puhul on tagatud kaitstud geograafilise tähisega veinide omaduste säilimine.

Kaitstud geograafilise tähisega „Vicomté d’Aumelas“ valmistamiseks kasutatavate viinamarjasortide loendist on eemaldatud järgmised 19 viinamarjasorti, mida viinamarjaistandustes ei kasvatata:

„„Auxerrois B“, „Baco blanc B“, „Clairette rose Rs“, „Clarin B“, „Couderc noir N“, „Gamay de Chaudenay N“, „Jurançon blanc B“, „Landal N“, „Lival N“, „Maréchal Foch N“, „Müller-Thurgau B“, „Muscadelle B“, „Muscat à petits grains rouges Rg'“, „Muscat à petits grains Rosés Rs“, „Ravat blanc B“, „Rayon d’or B“, „Savagnin Rose Rs“, „Valérien B“, „Villard noir N““.

Need muudatused viinamarjasortide loetelus lisatakse koonddokumendi osasse „Veiniviinamarjasordid“.

3.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Kaitstud geograafilise tähisega veini „Vicomté d’Aumelas“ tootespetsifikaadi I peatüki punktis 7.1 „Geograafilise piirkonna eripärad“ on geograafilise piirkonna kirjelduse täpsustamiseks ja KGT „Vicomté d’Aumelas“ asukoha määratlemiseks Hérault’ departemangus lisatud järgmised sõnad:

„... dominant le fleuve Hérault au Nord“ (... mida põhja poolt piirab Hérault’ jõgi).

See täpsustus esitatakse ka koonddokumendi punktis „Seos geograafilise piirkonnaga“.

4.   Kontrolliasutus

Kontrolliasutus

Kaitstud geograafilise tähise „Vicomté d’Aumelas“ tootespetsifikaadi 3. peatükis on ajakohastatud kontrolliasutust puudutavat sõnastust ilma sisulise muudatuseta.

See kontrolliasutuse kontaktandmete ajakohastamine tehakse ka koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

Vicomté d’Aumelas

2.   Geograafilise tähise tüüp

Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud geograafilist tähist „Vicomté d’Aumelas“ kasutatakse vaiksete punaste, roosade ja valgete veinide puhul. Kaitstud geograafilise tähisega veinide „Vicomté d’Aumelas“ tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 9 mahuprotsenti. Üldalkoholisisaldus (minimaalne või maksimaalne), üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on sätestatud Euroopa Liidu õigusaktides.

Veinid peegeldavad Hérault’ oru keskosa eripärast looduskeskkonda, kus jõgi mängib olulist rolli temperatuuri reguleerijana.

Punastes veinides on eelkõige rõhutatud puuviljalisus ja elegants ning neid iseloomustab peen tanniinsus. Need veinid on valmistatud viinamarjasortidest „Cabernet-Sauvignon“, „Syrah“, „Carignan“, „Grenache“ ja „Mourvèdre“, mis on koristatud õigel küpsusastmel; veini valmistamisel kasutatakse eelkõige eri viinamarjasortide segusid. Veinid on erksa ja sädeleva rubiinpunase värvusega ning neile on iseloomulikud intensiivsed põldmarja, mustika, vaarika, lagritsa ja pipra aroomid.

Valged veinid on valmistatud ühest viinamarjasordist või eri sortide segust, eelkõige on tegemist viinamarjasortidega „Chardonnay“, „Sauvignon“, „Grenache blanc“, „Vermontino“ ja „Viognier“. Neid veine iseloomustab värskus ja amüülalkoholised nüansid, millele lisanduvad leedri- ja akaatsiaõite ning valgete puuviljade ja troopiliste puuviljade varjundid. Veinide maitse on intensiivne ja täidlane, tunda on kerget mõrkjust, mis ei mõju karedalt ega tekita kuivuse tunnet.

Roosad veinid on valmistatud viinamarjasortidest „Cinsault“, „Grenache“, „Syrah“, „Carignan“, „Cabernet-Sauvignon“ ja „Mourvèdre“. Neid iseloomustab kahvaturoosa värvus, mis võib olla kerge lõheroosa varjundiga, meeldiv värskus ning intensiivsed ja terviklikud õistaimede, troopiliste puuviljade ja mustsõstra aroomid.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

5.1.   
  Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistustavade puhul tuleb kinni pidada liidu tasandil ning maaelu ja merekalapüügi seadustikus (code rural et de la pêche maritime) sätestatud kohustustest.

5.2.   
  Maksimaalne saagikus

Maksimaalne saagikus

120 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade koristamine, nende töötlemine ja kaitstud geograafilise tähisega veini „Vicomté d’Aumelas“ valmistamine toimub järgmistes Hérault’ departemangu kommuunides: Aumelas, Bélarga, Campagnan, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Pargoire, Tressan, Puilacher, Plaissan, Le Pouget, Vendémian, Pouzols, Popian, Saint-Bauzille-de-la-Sylve et Gignac (katastriüksused D, E, F).

7.   Veiniviinamarjasort / veiniviinamarjasordid

Veiniviinamarjasort / veiniviinamarjasordid

Alicante Henri Bouschet N

Alphonse Lavallée N

Altesse B

Alvarinho – Albariño

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Artaban N

Arvine B – Petite Arvine

Aubun N– Murescola

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Bronner B

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Cardinal Rg

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Chambourcin N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Clarin B

Colombard B

Cot N – Malbec

Counoise N

Danlas B

Egiodola N

Fer N – Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

Floreal B

Gamay N

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros Manseng B

Johanniter B

Listan B – Palomino

Lledoner pelut N

Macabeu B – Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Meunier N

Monarch N

Mondeuse N

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Mourvèdre N – Monastrell

Muscardin N

Muscaris B

Muscat d’Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Nielluccio N – Nielluciu

Négrette N

Parellada B

Petit Manseng B

Petit Verdot N

Picardan B – Araignan

Pinot gris G

Pinot Noir N

Pinotin N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant droit N – Espanenc

Portan N

Prior N

Riesling B

Rivairenc N – Aspiran noir

Rivairenc blanc B – Aspiran blanc

Roussanne B

Rubilande Rs

Saphira B

Sauvignac

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Sciaccarello N

Semillon B

Servant B

Seyval B

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Ugni blanc B

Verdelho B

Vermentino B – Rolle

Vidoc N

Villard blanc B

Viognier B

Voltis B

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seos(t)e kirjeldus

Vicomté d’Aumelas viinamarjakasvatuspiirkond paikneb Languedoci piirkonna keskel, Montpellier’ ja Béziersi vahel, piirnedes põhja poolt Sète’i platoo põhjaserva jääva väikese künkliku alaga, mida põhja suunast piirab Hérault’ jõgi.

Viinamarjakasvatusala laskub Aumelas’ lubjakivipinnasega võsaaladelt (gariigid) ja paikneb suurtel lääne suunas avatud astangutel, kus mullad on moodustunud sekundaar- ja tertsiaarajastust pärit lubjakiviklibust, piirkonna alumises pooles domineerivad Hérault’ jõe orgu kandunud mitmesugused setted.

Kõik need mullarühmad, mis ulatuvad viljakatest settemuldadest ja uuematest purdmaterjali sisaldavatest muldadest vanade astangute liiv- ja veeristikumuldadeni ning rannikualade lubjakivimullaga kaetud nõlvadeni, pakuvad laialdasi võimalusi viinamarjakasvatuseks.

Erinevad mullatüübid pakuvad koosmõjus kohaliku biokliimaga viinamarjakasvatajatele mitmeid võimalusi eri viinamarjasortide kasvatamiseks.

Kliima on selgelt vahemereline, iseloomulik on väga selgelt eristuv suvine kuivaperiood.

Sellist Vicomté d’Aumelas eripalgelise territooriumi ühtsust rõhutab täielikult Hérault’ jõe oru keskossa jääva tootmispiirkonna maastiku eripära. Kaitstud geograafilise tähisega veinid „Vicomté d’Aumelas“ pärinevad piirkonnast, mis on juba sajandeid olnud traditsiooniline viinamarjakasvatuspiirkond.

Selle piirkonna sobivus viinamarjakasvatuseks oli teada juba Rooma impeeriumi aegadel ning see leidis täiendavalt kinnitust keskajal. Vein oli ülikute ja rikaste kodanike laudadel, see jõudis kõrtside kaudu ka rahvani ja seda ülistasid oma loomingus truväärid.

Keskajal hoidsid viinamarjakasvatust alal ja arendasid seda naabruses asuvad religioossed kogukonnad, milleks olid Aniane’i ja Saint Guilhem le Déserti abtkonnad. 10. sajandil vallutas Vicomté d’Aumelas piirkonna Montpellier’st pärinev Guilhemi dünastia; Guilhemid, kes olid seotud Inglismaa ja Hollandi kuningakodadega, viisid seejärel Vicomté veine kogu Põhja-Euroopasse.

Nagu märgib professor Galtier, olid Vicomté d’Aumelas’s sel ajal olemas viinamarjaistandused. Ülikud võtsid neile kuuluvates valdustes saagist veerandi endale, sellest annab tunnistust Folio 178v artikkel 547, millest nähtub, et 4. novembril 1121. aastal kinnitas Guillaume d’AUMELAS, et ta annab Bertrand de l’ESTANGile üle talle kuuluva maa koos viinamarjaistanduste ja põldudega, mis ulatuvad kuni Hérault’ni.

18. sajandil hõlbustas Canal du Midi veinide vedu ookeanisadamateni, kust vein saadeti Põhja-Euroopasse ja Ameerikasse, samal ajal toetas järjest olulisemaks muutuv Sète’i jõe sadam veini vedu lõuna suunas.

19. sajandil omandas see viinamarjakasvatusala tänapäevase näo, kasutades ära raudtee arengut, mis võimaldab veini suunata olulistele uutele turgudele. Seoses spetsialiseerumisega hinnatud lauaviinamarjade tootmisele hakati seda piirkonda peagi kutsuma hüüdnimega „vallée dorée“ (kuldne jõeorg).

Tunnustamine piirkonnaveinina (vin de pays) 5. aprillil 1982 võimaldas veinitootjatel valmistada tarbijate nõudlusele vastavaid veine.

Praegune toodang ulatub 10 000 hektoliitrini, sellest 50 % moodustavad punased veinid ja ülejäänud osa jaguneb võrdselt valgete ja roosade veinide vahel.

KGT koosseisu kuuluvaid vanu vahemerelisi viinamarjasorte on täiendatud teistest piirkondadest pärinevate sortidega, nagu „Cabernet-Sauvignon“ ja „Merlot“ punaste veinide ning „Chardonnay“ ja „Sauvignon“ valgete veinide puhul.

Veinid jagunevad segatud viinamarjasortidest valmistatud peamiselt punaste veinide ja ühest täpsustatud viinamarjasordist valmistatud peamiselt valgete veinide vahel.

Vicomté d’Aumelas piirkonna KGT veinid ühendavad endas piirkonna ja selle ajaloo ning nende valmistamisel on kasutatud ühelt poolt põlvkondade kestel omandatud oskusteavet ja teiselt poolt kõige kaasaegsemaid tehnoloogilisi meetodeid.

Veinitootjate teostatavate uuringute tulemusena valmivad puuviljalised ja elegantsed veinid, mis pakuvad aeglase ekstraheerimisega seotud kohandatud veinivalmistamise tehnoloogiast tulenevaid naudinguid.

Neid veine turustatakse peamiselt Prantsusmaal ja Põhja-Euroopas, seejuures on peaaegu kogu toodang pakendatud geograafilises piirkonnas, mis võimaldab toote valmimist täiel määral kontrollida ja väärtustada otseselt tootmispiirkonnas.

8.2.   Geograafilise piirkonna ja toote eripära põhjuslik seos

Geograafilise piirkonna ja toote eripära põhjuslik seos

Kogu elu Vicomté d’Aumelas piirkonnas, mille üle kohalike elanike ja viinamarjakasvatajate majakana ja maamärgina domineerib Aumelas’ loss, keerleb ühe keskpunkti ümber. Viinapuu on siin elu keskmeks ja valmiv vein tähistab tugevat viinamarjakasvataja vaimu.

Seos viinamarjakasvataja ja viinapuu vahel on eriline selles piirkonnas, mida kutsutakse „kuldseks jõeoruks“, eelkõige siin toodetavate lauaviinamarjade („Chasselas“ ja „Servant“) tõttu, mis nõuavad suurt tähelepanu viinapuude lõikamisel ja eeldavad viinamarjade optimaalse kvaliteedi silmas pidamist.

Selle kogemusega relvastatult võtsid kõik piirkonna viinamarjakasvatajad viimase kolmekümne aasta jooksul ette viinamarjakasvatuste ümberkorraldamise ja kaasaegsete veinivalmistusmeetodite väljaarendamise.

Sellest annavad tunnistust ka veinid, mille omadusi mõjutab märkimisväärselt Hérault’ jõe oru keskosa eripärane looduskeskkond, kus jõgi mängib olulist rolli temperatuuri reguleerijana, piirates teatavaid suviseid ilmastikuga seotud äärmusi ja võimaldades toota elegantseid punaseid veine ning värskeid ja puuviljalisi valgeid veine.

Tänapäeval elavad Vicomté d’Aumelas’ piirkonna väikestes külades, mis asuvad sageli omaaegsete Rooma „villade“ kohal, viinamarjakasvatajate perekonnad, kes annavad põlvest põlve edasi oma kirge viinapuude ja veini vastu ning oma oskusteavet. Vicomté d’Aumelas’ piirkonna veinide kõrge maine põhineb sellel kultuuripärandil. Selle piirkonna, nende külade, nende inimeste ajalugu ja kultuur on täielikult seotud kohaliku viinamarjakasvatuse ajalooga.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud geograafilisele tähisele „Vicomté d’Aumelas“ võib lisada ühe või mitme viinamarjasordi nime.

Kaitstud geograafilist tähist „Vicomté d’Aumelas“ võib täiendada väljenditega „primeur“ (värske) või „nouveau“ (uus).

Vastavalt tootespetsifikaadi sätetele võib kaitstud geograafilisele tähisele „Vicomté d’Aumelas“ lisada väiksema geograafilise üksuse nime „Vallée Dorée“.

Etiketil on Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo, kui märge „kaitstud geograafiline tähis“ asendatakse traditsioonilise märkega „Vin de pays“ (piirkonnavein).

Link tootespetsifikaadile

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-64343752-4555-476e-ae05-308e26acd116

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

1

---