# Europeiska unionens C 473/2022

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 473 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången13 december 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 473

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången13 december 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2022/C 473/01 | Rådets rekommendation av den 9 december 2022 om stärkt förebyggande genom tidig upptäckt: en ny EU-strategi för cancerscreening som ersätter rådets rekommendation 2003/878/EG | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2022/C 473/01

Rådets rekommendation av den 9 december 2022 om stärkt förebyggande genom tidig upptäckt: en ny EU-strategi för cancerscreening som ersätter rådets rekommendation 2003/878/EG

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2022/C 473/02 | Meddelande till de personer och den enhet som omfattas av de åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp, genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/2433, och i rådets förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2428, om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran | 11 |
| 2022/C 473/03 | Meddelande till de registrerade som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp och rådets förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran | 13 |
| 2022/C 473/04 | Meddelande till de personer, enheter och organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2432, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2430, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende | 14 |
| 2022/C 473/05 | Meddelande till de fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2432, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2430, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende | 15 |
| 2022/C 473/06 | Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende | 16 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 473/07 | Eurons växelkurs – 12 december 2022 | 18 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2022/C 473/02

Meddelande till de personer och den enhet som omfattas av de åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp, genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/2433, och i rådets förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2428, om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

11

2022/C 473/03

Meddelande till de registrerade som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp och rådets förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

13

2022/C 473/04

Meddelande till de personer, enheter och organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2432, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2430, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

14

2022/C 473/05

Meddelande till de fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2432, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2430, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

15

2022/C 473/06

Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

16

Europeiska kommissionen

2022/C 473/07

Eurons växelkurs – 12 december 2022

18

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 473/08 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 19 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2022/C 473/08

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

19

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 13.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 473/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 473/1

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 9 december 2022

om stärkt förebyggande genom tidig upptäckt: en ny EU-strategi för cancerscreening som ersätter rådets rekommendation 2003/878/EG

(2022/C 473/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 168.6,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

och av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 168.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska en hög hälsoskyddsnivå för människor säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder. Unionens insats, som kompletterar nationell politik, kommer att inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar (både fysiska och psykiska) och undanröja faror för den fysiska och psykiska hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning, hälsoundervisning och hälsoövervakning. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 168.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska en hög hälsoskyddsnivå för människor säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder. Unionens insats, som kompletterar nationell politik, kommer att inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar (både fysiska och psykiska) och undanröja faror för den fysiska och psykiska hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning, hälsoundervisning och hälsoövervakning.

| (2) | Program för cancerscreening bör vidareutvecklas i enlighet med nationell lagstiftning och nationella och regionala ansvarsområden för organisation och tillhandahållande av hälso- och sjukvård i enlighet med artikel 168.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(2)

Program för cancerscreening bör vidareutvecklas i enlighet med nationell lagstiftning och nationella och regionala ansvarsområden för organisation och tillhandahållande av hälso- och sjukvård i enlighet med artikel 168.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (3) | Cancer är en allvarlig sjukdom och en vanlig dödsorsak i hela Europa. Under 2020 diagnostiserades uppskattningsvis 2,7 miljoner människor i unionen med cancer. Utifrån siffrorna för 2020 beräknas att varannan unionsmedborgare kommer att få cancer någon gång i livet, med bestående konsekvenser för deras livskvalitet, och att endast hälften av alla cancerpatienter kommer att överleva. |
| --- | --- |

(3)

Cancer är en allvarlig sjukdom och en vanlig dödsorsak i hela Europa. Under 2020 diagnostiserades uppskattningsvis 2,7 miljoner människor i unionen med cancer. Utifrån siffrorna för 2020 beräknas att varannan unionsmedborgare kommer att få cancer någon gång i livet, med bestående konsekvenser för deras livskvalitet, och att endast hälften av alla cancerpatienter kommer att överleva.

| (4) | I rådets rekommendation 2003/878/EG (1) fastställs rekommendationer om cancerscreening i unionen. I rekommendationen uppmanas EU:s medlemsstater att genomföra populationsbaserade, kvalitetssäkrade screeningprogram, och den har varit avgörande för att förbättra cancerscreeningen och säkerställa att det stora flertalet människor i de utvalda åldersgrupperna, från alla socioekonomiska grupper och inom hela territoriet, har tillgång till organiserad screening. |
| --- | --- |

(4)

I rådets rekommendation 2003/878/EG (1) fastställs rekommendationer om cancerscreening i unionen. I rekommendationen uppmanas EU:s medlemsstater att genomföra populationsbaserade, kvalitetssäkrade screeningprogram, och den har varit avgörande för att förbättra cancerscreeningen och säkerställa att det stora flertalet människor i de utvalda åldersgrupperna, från alla socioekonomiska grupper och inom hela territoriet, har tillgång till organiserad screening.

| (5) | Dessutom har styrningen, organisationskraven och utvärderingen av cancerscreening diskuterats och information har delats på unionsnivå, tillsammans med de erfarenheter som vunnits genom de insatser för cancerscreening som stöds inom ramen för EU:s folkhälsoprogram (2). |
| --- | --- |

(5)

Dessutom har styrningen, organisationskraven och utvärderingen av cancerscreening diskuterats och information har delats på unionsnivå, tillsammans med de erfarenheter som vunnits genom de insatser för cancerscreening som stöds inom ramen för EU:s folkhälsoprogram (2).

| (6) | Screening gör det möjligt att upptäcka cancertumörer på ett tidigt stadium eller eventuellt till och med innan de blivit invasiva. En del lesioner kan då behandlas mer effektivt och patienterna har större chans att bli botade. Den viktigaste indikatorn på att screeningen ger resultat är en minskning av sjukdomsspecifik dödlighet eller av incidensen av invasiv cancer. |
| --- | --- |

(6)

Screening gör det möjligt att upptäcka cancertumörer på ett tidigt stadium eller eventuellt till och med innan de blivit invasiva. En del lesioner kan då behandlas mer effektivt och patienterna har större chans att bli botade. Den viktigaste indikatorn på att screeningen ger resultat är en minskning av sjukdomsspecifik dödlighet eller av incidensen av invasiv cancer.

| (7) | Det finns belägg för att screening är effektiv när det gäller bröstcancer, tjock- och ändtarmscancer, livmoderhalscancer, (i viss mån) lungcancer och prostatacancer, och även magsäckscancer under vissa omständigheter. Alla Wilson och Jungners kriterier (3) för ansvarsfull screening, liksom de ytterligare kriterier som fastställts av WHO (4), bör användas för att bedöma om ett screeningprogram är genomförbart. |
| --- | --- |

(7)

Det finns belägg för att screening är effektiv när det gäller bröstcancer, tjock- och ändtarmscancer, livmoderhalscancer, (i viss mån) lungcancer och prostatacancer, och även magsäckscancer under vissa omständigheter. Alla Wilson och Jungners kriterier (3) för ansvarsfull screening, liksom de ytterligare kriterier som fastställts av WHO (4), bör användas för att bedöma om ett screeningprogram är genomförbart.

| (8) | Screening är en process som innebär att människor testas för sjukdomar utan att några symtom har upptäckts. Förutom de positiva effekterna för sjukdomsspecifik dödlighet och antal fall av invasiv cancer har screening även inneboende begränsningar som i vissa fall kan få negativa effekter för dem som undersöks. Några sådana begränsningar är falskt positiva resultat som kan orsaka ångest och kräva ytterligare testning som kan medföra potentiella risker, falska negativa resultat som ger en falsk trygghet som leder till förseningar i diagnosen, överdiagnos (dvs. upptäckt av cancer som inte förväntas orsaka symtom under patientens livstid) och efterföljande överbehandling. Vårdgivarna bör vara medvetna om alla potentiella fördelar och risker med screening för en viss cancerform innan nya organiserade program för cancerscreening börjar tillämpas. Dessutom bör fördelarna och riskerna beskrivas på ett begripligt sätt som gör att enskilda medborgare kan ge informerat samtycke till att delta i screeningprogrammen. |
| --- | --- |

(8)

Screening är en process som innebär att människor testas för sjukdomar utan att några symtom har upptäckts. Förutom de positiva effekterna för sjukdomsspecifik dödlighet och antal fall av invasiv cancer har screening även inneboende begränsningar som i vissa fall kan få negativa effekter för dem som undersöks. Några sådana begränsningar är falskt positiva resultat som kan orsaka ångest och kräva ytterligare testning som kan medföra potentiella risker, falska negativa resultat som ger en falsk trygghet som leder till förseningar i diagnosen, överdiagnos (dvs. upptäckt av cancer som inte förväntas orsaka symtom under patientens livstid) och efterföljande överbehandling. Vårdgivarna bör vara medvetna om alla potentiella fördelar och risker med screening för en viss cancerform innan nya organiserade program för cancerscreening börjar tillämpas. Dessutom bör fördelarna och riskerna beskrivas på ett begripligt sätt som gör att enskilda medborgare kan ge informerat samtycke till att delta i screeningprogrammen.

| (9) | Etiska, juridiska, sociala, medicinska, organisatoriska, socioekonomiska, jämställdhetsrelaterade, hälso- och sjukvårdskapacitetsrelaterade och resursmässiga aspekter måste beaktas innan beslut fattas om genomförande av program för cancerscreening. |
| --- | --- |

(9)

Etiska, juridiska, sociala, medicinska, organisatoriska, socioekonomiska, jämställdhetsrelaterade, hälso- och sjukvårdskapacitetsrelaterade och resursmässiga aspekter måste beaktas innan beslut fattas om genomförande av program för cancerscreening.

| (10) | Vederbörlig hänsyn bör tas till särskilda behov hos män och kvinnor, äldre, personer med funktionsnedsättning, mindre gynnade eller marginaliserade grupper, såsom personer med etnisk eller rasrelaterad minoritetsbakgrund, personer som är svåra att nå ut till och personer som inte svarar på kallelser till screening, låginkomstgrupper, canceröverlevare och personer som av särskilda skäl löper större risk att få cancer eller allvarligare former av sjukdomen, till exempel personer med genetisk eller familjär predisposition, med kroniska leversjukdomar, eller med livsstilsrisker, miljörisker eller arbetsrelaterade risker. |
| --- | --- |

(10)

Vederbörlig hänsyn bör tas till särskilda behov hos män och kvinnor, äldre, personer med funktionsnedsättning, mindre gynnade eller marginaliserade grupper, såsom personer med etnisk eller rasrelaterad minoritetsbakgrund, personer som är svåra att nå ut till och personer som inte svarar på kallelser till screening, låginkomstgrupper, canceröverlevare och personer som av särskilda skäl löper större risk att få cancer eller allvarligare former av sjukdomen, till exempel personer med genetisk eller familjär predisposition, med kroniska leversjukdomar, eller med livsstilsrisker, miljörisker eller arbetsrelaterade risker.

| (11) | Dessutom bör vederbörlig hänsyn tas till de individuella behoven hos personer med funktionsnedsättning, i fråga om stöd eller särskild assistans så att de får tillgång till cancerscreening eller i fråga om anpassade kliniker, och behoven hos personer i avlägsna områden som har stora svårigheter att få tillgång till sina regioners cancerscreeningtjänster. |
| --- | --- |

(11)

Dessutom bör vederbörlig hänsyn tas till de individuella behoven hos personer med funktionsnedsättning, i fråga om stöd eller särskild assistans så att de får tillgång till cancerscreening eller i fråga om anpassade kliniker, och behoven hos personer i avlägsna områden som har stora svårigheter att få tillgång till sina regioners cancerscreeningtjänster.

| (12) | Ett screeningprograms folkhälsofördelar och kostnadseffektivitet, inklusive den potentiella inverkan på besparingar inom system för hälso- och sjukvård och långvarig vård och omsorg, uppnås om programmet genomförs stegvis, på ett organiserat och systematiskt sätt, täcker den målgrupp det riktar sig till och utförs enligt evidensbaserade och uppdaterade europeiska riktlinjer med kvalitetssäkring, som bör säkerställa lämplig övervakning av screeningprogrammens kvalitet. |
| --- | --- |

(12)

Ett screeningprograms folkhälsofördelar och kostnadseffektivitet, inklusive den potentiella inverkan på besparingar inom system för hälso- och sjukvård och långvarig vård och omsorg, uppnås om programmet genomförs stegvis, på ett organiserat och systematiskt sätt, täcker den målgrupp det riktar sig till och utförs enligt evidensbaserade och uppdaterade europeiska riktlinjer med kvalitetssäkring, som bör säkerställa lämplig övervakning av screeningprogrammens kvalitet.

| (13) | Cancerscreeningens kostnadseffektivitet beror på flera faktorer, till exempel epidemiologi, kostnader, organisering och tillhandahållande av hälso- och sjukvård samt tillräckligt högt deltagande av målgruppen. |
| --- | --- |

(13)

Cancerscreeningens kostnadseffektivitet beror på flera faktorer, till exempel epidemiologi, kostnader, organisering och tillhandahållande av hälso- och sjukvård samt tillräckligt högt deltagande av målgruppen.

| (14) | Ett systematiskt genomförande kräver styrning, en organisation med ett system med kallelse/förnyad kallelse och med kvalitetssäkring på alla nivåer, samt en effektiv, relevant, åtkomlig och tillgänglig diagnostisering, behandling och eftervård i enlighet med evidensbaserade riktlinjer. |
| --- | --- |

(14)

Ett systematiskt genomförande kräver styrning, en organisation med ett system med kallelse/förnyad kallelse och med kvalitetssäkring på alla nivåer, samt en effektiv, relevant, åtkomlig och tillgänglig diagnostisering, behandling och eftervård i enlighet med evidensbaserade riktlinjer.

| (15) | Lämpliga datasystem är nödvändiga för att genomföra organiserade screeningprogram. Sådana system bör ha en förteckning över vilka kategorier av människor som ingår i screeningprogrammets målgrupp liksom data om alla screeningtester, bedömningar och slutgiltiga diagnoser, inklusive data om cancerstadiet, om cancer upptäcks genom screeningprogrammet. |
| --- | --- |

(15)

Lämpliga datasystem är nödvändiga för att genomföra organiserade screeningprogram. Sådana system bör ha en förteckning över vilka kategorier av människor som ingår i screeningprogrammets målgrupp liksom data om alla screeningtester, bedömningar och slutgiltiga diagnoser, inklusive data om cancerstadiet, om cancer upptäcks genom screeningprogrammet.

| (16) | Alla förfaranden för insamling, lagring, spridning och analys av data i de berörda medicinska registren och andra nationella och regionala officiella instrument måste vara helt i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (5). Dessa förfaranden bör även utformas för att eftersträva överensstämmelse och interoperabilitet på lämpligt sätt med de förfaranden för insamling, lagring och spridning av data som redan har tagits fram inom andra initiativ, inklusive de europeiska referensnätverk som är inriktade på cancer. |
| --- | --- |

(16)

Alla förfaranden för insamling, lagring, spridning och analys av data i de berörda medicinska registren och andra nationella och regionala officiella instrument måste vara helt i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (5). Dessa förfaranden bör även utformas för att eftersträva överensstämmelse och interoperabilitet på lämpligt sätt med de förfaranden för insamling, lagring och spridning av data som redan har tagits fram inom andra initiativ, inklusive de europeiska referensnätverk som är inriktade på cancer.

| (17) | I kommissionens meddelande om en digital omvandling av vård och omsorg på den digitala inre marknaden, om medborgarinflytande och ett hälsosammare samhälle fastställs principer för att säkerställa interoperabilitet med system för insamling, lagring och spridning av data som redan tagits fram inom andra initiativ (6), i fullständig överensstämmelse med tillämplig dataskyddslagstiftning. |
| --- | --- |

(17)

I kommissionens meddelande om en digital omvandling av vård och omsorg på den digitala inre marknaden, om medborgarinflytande och ett hälsosammare samhälle fastställs principer för att säkerställa interoperabilitet med system för insamling, lagring och spridning av data som redan tagits fram inom andra initiativ (6), i fullständig överensstämmelse med tillämplig dataskyddslagstiftning.

| (18) | Screening av hög kvalitet inbegriper analys av screeningprocessen och screeningresultatet samt snabb rapportering av resultaten till dem som undersökts och den personal som genomför screeningen. |
| --- | --- |

(18)

Screening av hög kvalitet inbegriper analys av screeningprocessen och screeningresultatet samt snabb rapportering av resultaten till dem som undersökts och den personal som genomför screeningen.

| (19) | Denna analys underlättas om screeningdata och relevant information länkas till och uppvisar interoperabilitet med cancerregister samt data om antal fall och dödlighet. Sekundäranvändning av data från screeningprogram är en värdefull resurs för cancerforskning och teknisk utveckling inom cancervård, särskilt i kombination med andra datakällor, t.ex. genomdata. Sådana sekundära data skulle kunna erhållas inom ramen för europeiska digitala infrastrukturer och i full överensstämmelse med förordning (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(19)

Denna analys underlättas om screeningdata och relevant information länkas till och uppvisar interoperabilitet med cancerregister samt data om antal fall och dödlighet. Sekundäranvändning av data från screeningprogram är en värdefull resurs för cancerforskning och teknisk utveckling inom cancervård, särskilt i kombination med andra datakällor, t.ex. genomdata. Sådana sekundära data skulle kunna erhållas inom ramen för europeiska digitala infrastrukturer och i full överensstämmelse med förordning (EU) 2016/679.

| (20) | Högkvalitativ screening förutsätter lämplig utbildning av personalen. |
| --- | --- |

(20)

Högkvalitativ screening förutsätter lämplig utbildning av personalen.

| (21) | Det har fastställts specifika resultatindikatorer för cancerscreeningtester. De bör regelbundet ses över. |
| --- | --- |

(21)

Det har fastställts specifika resultatindikatorer för cancerscreeningtester. De bör regelbundet ses över.

| (22) | Det är mycket viktigt att det finns tillräckliga personella och ekonomiska resurser för att säkerställa en lämplig organisation och kvalitetskontroll i samtliga medlemsstater. EU-medel som tilldelats sammanhållningspolitiken, särskilt den regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden+, samt programmet EU för hälsa och Horisont Europa, skulle kunna mobiliseras för att medfinansiera en del av de nödvändiga investeringarna och utgifterna, inklusive inom forskning. |
| --- | --- |

(22)

Det är mycket viktigt att det finns tillräckliga personella och ekonomiska resurser för att säkerställa en lämplig organisation och kvalitetskontroll i samtliga medlemsstater. EU-medel som tilldelats sammanhållningspolitiken, särskilt den regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden+, samt programmet EU för hälsa och Horisont Europa, skulle kunna mobiliseras för att medfinansiera en del av de nödvändiga investeringarna och utgifterna, inklusive inom forskning.

| (23) | Åtgärder bör vidtas för att säkerställa att alla får lika tillgång till screening av hög kvalitet samtidigt som vederbörlig hänsyn tas till ett eventuellt behov av inriktning på särskilda socioekonomiska grupper eller områden med begränsad tillgång till vårdinrättningar. |
| --- | --- |

(23)

Åtgärder bör vidtas för att säkerställa att alla får lika tillgång till screening av hög kvalitet samtidigt som vederbörlig hänsyn tas till ett eventuellt behov av inriktning på särskilda socioekonomiska grupper eller områden med begränsad tillgång till vårdinrättningar.

| (24) | Ett nödvändigt etiskt, juridiskt och socialt krav är att cancerscreening endast erbjuds till fullständigt informerade symtomfria personer om fördelarna och riskerna med att delta i screeningprogrammet är väl kända, fördelarna överstiger riskerna och screeningens kostnadseffektivitet är acceptabel. Denna bedömning bör ingå i genomförandet på nationell nivå. |
| --- | --- |

(24)

Ett nödvändigt etiskt, juridiskt och socialt krav är att cancerscreening endast erbjuds till fullständigt informerade symtomfria personer om fördelarna och riskerna med att delta i screeningprogrammet är väl kända, fördelarna överstiger riskerna och screeningens kostnadseffektivitet är acceptabel. Denna bedömning bör ingå i genomförandet på nationell nivå.

| (25) | De screeningmetoder som för närvarande uppfyller dessa stränga krav förtecknas i bilagan. |
| --- | --- |

(25)

De screeningmetoder som för närvarande uppfyller dessa stränga krav förtecknas i bilagan.

| (26) | De screeningtester som förtecknas i bilagan bör erbjudas en befolkningsgrupp om ett screeningprogram uppfyller Wilson och Jungners kriterier för ansvarsfull screening och de ytterligare kriterier som fastställts av WHO. Vidare bör screeningtesterna endast erbjudas inom ramen för organiserade screeningprogram med kvalitetssäkring på alla nivåer och om det finns tillförlitlig information om fördelar och risker, adekvata resurser för screening, uppföljning med kompletterande diagnostiska förfaranden och, om nödvändigt, behandling för alla med positivt testresultat. |
| --- | --- |

(26)

De screeningtester som förtecknas i bilagan bör erbjudas en befolkningsgrupp om ett screeningprogram uppfyller Wilson och Jungners kriterier för ansvarsfull screening och de ytterligare kriterier som fastställts av WHO. Vidare bör screeningtesterna endast erbjudas inom ramen för organiserade screeningprogram med kvalitetssäkring på alla nivåer och om det finns tillförlitlig information om fördelar och risker, adekvata resurser för screening, uppföljning med kompletterande diagnostiska förfaranden och, om nödvändigt, behandling för alla med positivt testresultat.

| (27) | Dessutom kan de screeningtester som förtecknas i bilagan, särskilt screening för lung-, prostata- och magsäckscancer, genomföras stegvis för att säkerställa att screeningprogrammen planeras, testas och införs på ett gradvist och lämpligt sätt inom nationella prioriteringar. Screening kommer att genomföras med stöd av evidensbaserade europeiska riktlinjer och kvalitetssäkringsprogram, för att bidra till att säkerställa att screeningprogrammen införs och övervakas. Det noteras att nationella sammanhang, dvs. personella och ekonomiska resurser, överkomliga priser och hälso- och sjukvårdskapacitet i medlemsstaterna, ska beaktas vid genomförandet av nya screeningprogram. |
| --- | --- |

(27)

Dessutom kan de screeningtester som förtecknas i bilagan, särskilt screening för lung-, prostata- och magsäckscancer, genomföras stegvis för att säkerställa att screeningprogrammen planeras, testas och införs på ett gradvist och lämpligt sätt inom nationella prioriteringar. Screening kommer att genomföras med stöd av evidensbaserade europeiska riktlinjer och kvalitetssäkringsprogram, för att bidra till att säkerställa att screeningprogrammen införs och övervakas. Det noteras att nationella sammanhang, dvs. personella och ekonomiska resurser, överkomliga priser och hälso- och sjukvårdskapacitet i medlemsstaterna, ska beaktas vid genomförandet av nya screeningprogram.

| (28) | De rekommenderade screeningtesterna i bilagan bör noga övervägas, och medlemsstaternas beslut att införa de rekommenderade screeningtesterna bör baseras på tillgänglig professionell sakkunskap och fastställande av prioriteringar för personella och ekonomiska resurser i varje medlemsstat, samt tillgängliga europeiska riktlinjer och kvalitetssäkringsprogram för att övervaka screeningprogrammens kvalitet. |
| --- | --- |

(28)

De rekommenderade screeningtesterna i bilagan bör noga övervägas, och medlemsstaternas beslut att införa de rekommenderade screeningtesterna bör baseras på tillgänglig professionell sakkunskap och fastställande av prioriteringar för personella och ekonomiska resurser i varje medlemsstat, samt tillgängliga europeiska riktlinjer och kvalitetssäkringsprogram för att övervaka screeningprogrammens kvalitet.

| (29) | Införandet av nya program eller ny teknik för cancerscreening som inbegriper joniserande strålning måste vara helt i överensstämmelse med bestämmelserna i rådets direktiv 2013/59/Euratom av den 5 december 2013 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd mot de faror som uppstår till följd av exponering för joniserande strålning, och om upphävande av direktiven 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom och 2003/122/Euratom (7), inklusive vad gäller medlemsstaternas ansvar att säkerställa att berörd personal får lämplig utbildning i teknikens strålskyddsaspekter, genomförandet av kvalitetssäkringsprogram och kvalitetskontrollen av radiologisk utrustning, utvärderingen av stråldoser och fastställandet av diagnostiska referensnivåer, samt säkerställa att sjukhusfysiker deltar i optimering av avbildningsförfaranden. |
| --- | --- |

(29)

Införandet av nya program eller ny teknik för cancerscreening som inbegriper joniserande strålning måste vara helt i överensstämmelse med bestämmelserna i rådets direktiv 2013/59/Euratom av den 5 december 2013 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd mot de faror som uppstår till följd av exponering för joniserande strålning, och om upphävande av direktiven 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom och 2003/122/Euratom (7), inklusive vad gäller medlemsstaternas ansvar att säkerställa att berörd personal får lämplig utbildning i teknikens strålskyddsaspekter, genomförandet av kvalitetssäkringsprogram och kvalitetskontrollen av radiologisk utrustning, utvärderingen av stråldoser och fastställandet av diagnostiska referensnivåer, samt säkerställa att sjukhusfysiker deltar i optimering av avbildningsförfaranden.

| (30) | Screeningmetoderna utvecklas ständigt. Tillämpningen av rekommenderade screeningmetoder bör därför åtföljas av samtidiga, systematiska bedömningar av kvalitet, tillämplighet och kostnadseffektivitet hos nya metoder, om tillgängliga uppgifter berättigar detta. Det pågående och kommande arbetet, inklusive utarbetandet av europeiska riktlinjer och kvalitetssäkringsprogram, kan resultera i identifiering av nya strategier och metoder för screening, som på sikt kan ersätta eller komplettera de tester som förtecknas i bilagan eller vara tillämpliga på andra cancertyper. |
| --- | --- |

(30)

Screeningmetoderna utvecklas ständigt. Tillämpningen av rekommenderade screeningmetoder bör därför åtföljas av samtidiga, systematiska bedömningar av kvalitet, tillämplighet och kostnadseffektivitet hos nya metoder, om tillgängliga uppgifter berättigar detta. Det pågående och kommande arbetet, inklusive utarbetandet av europeiska riktlinjer och kvalitetssäkringsprogram, kan resultera i identifiering av nya strategier och metoder för screening, som på sikt kan ersätta eller komplettera de tester som förtecknas i bilagan eller vara tillämpliga på andra cancertyper.

| (31) | Internationellt tekniskt samarbete, särskilt inom ramen för WHO:s internationella center för cancerforskning, kan bidra till att förbättra screeningprogram och screeningriktlinjer i EU och i resten av världen. |
| --- | --- |

(31)

Internationellt tekniskt samarbete, särskilt inom ramen för WHO:s internationella center för cancerforskning, kan bidra till att förbättra screeningprogram och screeningriktlinjer i EU och i resten av världen.

| (32) | Genom förordning (EG) nr 2021/2282 (8) om utvärdering av medicinsk teknik kan Europeiska unionen stödja frivilligt samarbete mellan medlemsstaterna i syfte att tillhandahålla real world evidence om diagnostik som används för att komplettera förebyggande eller screeningprogram. |
| --- | --- |

(32)

Genom förordning (EG) nr 2021/2282 (8) om utvärdering av medicinsk teknik kan Europeiska unionen stödja frivilligt samarbete mellan medlemsstaterna i syfte att tillhandahålla real world evidence om diagnostik som används för att komplettera förebyggande eller screeningprogram.

| (33) | I rådets slutsatser om minskning av cancerbördan av den 28 maj 2008 uppmanade rådet kommissionen att undersöka hindren för ett framgångsrikt genomförande av beprövade screeningmetoder och garantera vetenskapligt och professionellt stöd på medellång och lång sikt till medlemsstaterna vid genomförandet av rådets rekommendation 2003/878/EG. |
| --- | --- |

(33)

I rådets slutsatser om minskning av cancerbördan av den 28 maj 2008 uppmanade rådet kommissionen att undersöka hindren för ett framgångsrikt genomförande av beprövade screeningmetoder och garantera vetenskapligt och professionellt stöd på medellång och lång sikt till medlemsstaterna vid genomförandet av rådets rekommendation 2003/878/EG.

| (34) | I den andra rapporten om genomförandet av rådets rekommendation 2003/878/EG från maj 2017 rekommenderades en uppdatering av rådets rekommendation eftersom nya screeningtester och screeningprotokoll hade validerats och införts i EU:s medlemsstater sedan 2003; det rekommenderades också att åtgärder för regelbundna uppdateringar av riktlinjerna för cancerscreening och av genomföranderapporterna skulle införas. |
| --- | --- |

(34)

I den andra rapporten om genomförandet av rådets rekommendation 2003/878/EG från maj 2017 rekommenderades en uppdatering av rådets rekommendation eftersom nya screeningtester och screeningprotokoll hade validerats och införts i EU:s medlemsstater sedan 2003; det rekommenderades också att åtgärder för regelbundna uppdateringar av riktlinjerna för cancerscreening och av genomföranderapporterna skulle införas.

| (35) | Genom mekanismen för vetenskaplig rådgivning gav kommissionen den 22 april 2021 gruppen av vetenskapliga rådgivare i uppdrag att ta fram vetenskaplig rådgivning om förbättrad cancerscreening i unionen, särskilt med inriktning på i) hur man kan säkerställa att befintliga screeningprogram för livmoderhalscancer, tjock- och ändtarmscancer och bröstcancer genomförs utifrån de senaste vetenskapliga rönen, ii) den vetenskapliga grunden för att utvidga program för cancerscreening till andra cancerformer, t.ex. lung-, prostata- och magsäckscancer, och deras genomförbarhet i hela unionen, och iii) de viktigaste vetenskapliga faktorer som bör övervägas för att optimera riskbaserad cancerscreening och tidig diagnos i hela unionen. |
| --- | --- |

(35)

Genom mekanismen för vetenskaplig rådgivning gav kommissionen den 22 april 2021 gruppen av vetenskapliga rådgivare i uppdrag att ta fram vetenskaplig rådgivning om förbättrad cancerscreening i unionen, särskilt med inriktning på i) hur man kan säkerställa att befintliga screeningprogram för livmoderhalscancer, tjock- och ändtarmscancer och bröstcancer genomförs utifrån de senaste vetenskapliga rönen, ii) den vetenskapliga grunden för att utvidga program för cancerscreening till andra cancerformer, t.ex. lung-, prostata- och magsäckscancer, och deras genomförbarhet i hela unionen, och iii) de viktigaste vetenskapliga faktorer som bör övervägas för att optimera riskbaserad cancerscreening och tidig diagnos i hela unionen.

| (36) | Den 30 juni 2021 lanserade kommissionen de nya, evidensbaserade europeiska riktlinjerna och det nya kvalitetssäkringssystemet för bröstcancer (9) och presenterade det europeiska cancerinformationssystemet (10) som ett viktigt system för övervakning och beräkning av cancerbördan. |
| --- | --- |

(36)

Den 30 juni 2021 lanserade kommissionen de nya, evidensbaserade europeiska riktlinjerna och det nya kvalitetssäkringssystemet för bröstcancer (9) och presenterade det europeiska cancerinformationssystemet (10) som ett viktigt system för övervakning och beräkning av cancerbördan.

| (37) | Den 10 december 2021 erinrade rådet i sina slutsatser om en förstärkt europeisk hälsounion om att den hälsorelaterade, ekonomiska och sociala otryggheten till följd av covid-19-pandemin har stört hälsofrämjande och förebyggande program och haft en negativ inverkan på tillgången till tidig diagnos och behandling av cancer i perioder med ett kraftigt tryck på sjukhusen, och att detta skulle kunna få negativa konsekvenser för förekomsten av cancer och andelen som överlever. |
| --- | --- |

(37)

Den 10 december 2021 erinrade rådet i sina slutsatser om en förstärkt europeisk hälsounion om att den hälsorelaterade, ekonomiska och sociala otryggheten till följd av covid-19-pandemin har stört hälsofrämjande och förebyggande program och haft en negativ inverkan på tillgången till tidig diagnos och behandling av cancer i perioder med ett kraftigt tryck på sjukhusen, och att detta skulle kunna få negativa konsekvenser för förekomsten av cancer och andelen som överlever.

| (38) | I slutsatserna uppmanade rådet också kommissionen att på lämpligt sätt säkerställa ett effektivt genomförande av åtgärderna i Europas plan mot cancer och stödja medlemsstaterna i genomförandet av ändamålsenliga åtgärder för cancerbekämpning med hjälp av lämpliga instrument och verktyg, bland annat genom att överväga att lägga fram ett förslag till uppdatering av rådets rekommendation 2003/878/EG. |
| --- | --- |

(38)

I slutsatserna uppmanade rådet också kommissionen att på lämpligt sätt säkerställa ett effektivt genomförande av åtgärderna i Europas plan mot cancer och stödja medlemsstaterna i genomförandet av ändamålsenliga åtgärder för cancerbekämpning med hjälp av lämpliga instrument och verktyg, bland annat genom att överväga att lägga fram ett förslag till uppdatering av rådets rekommendation 2003/878/EG.

| (39) | I kommissionens meddelande om Europas plan mot cancer (COM(2021) 44 final) av den 3 februari 2021 tillkännagavs att ett nytt EU-stött program för cancerscreening skulle läggas fram för att hjälpa medlemsstaterna att säkerställa att senast 2025 ska 90 % av de invånare i EU som har rätt till screening för bröstcancer, livmoderhalscancer och tjock- och ändtarmscancer verkligen erbjudas denna screening. Programmet kommer att stödjas av unionsmedel och inriktas på förbättringar inom tre nyckelområden: tillgång, kvalitet och diagnostik. |
| --- | --- |

(39)

I kommissionens meddelande om Europas plan mot cancer (COM(2021) 44 final) av den 3 februari 2021 tillkännagavs att ett nytt EU-stött program för cancerscreening skulle läggas fram för att hjälpa medlemsstaterna att säkerställa att senast 2025 ska 90 % av de invånare i EU som har rätt till screening för bröstcancer, livmoderhalscancer och tjock- och ändtarmscancer verkligen erbjudas denna screening. Programmet kommer att stödjas av unionsmedel och inriktas på förbättringar inom tre nyckelområden: tillgång, kvalitet och diagnostik.

| (40) | I det nya EU-stödda programmet för cancerscreening inom Europas plan mot cancer fastställs också en översyn av rådets rekommendation 2003/878/EG, inklusive en uppdatering av de tester som används för bröstcancer, livmoderhalscancer och tjock- och ändtarmscancer, samt en möjlig utvidgning av organiserade screeningprogram så att de omfattar fler cancerformer, nämligen lung-, prostata- och magsäckscancer, med beaktande av ny evidensbaserad kunskap. |
| --- | --- |

(40)

I det nya EU-stödda programmet för cancerscreening inom Europas plan mot cancer fastställs också en översyn av rådets rekommendation 2003/878/EG, inklusive en uppdatering av de tester som används för bröstcancer, livmoderhalscancer och tjock- och ändtarmscancer, samt en möjlig utvidgning av organiserade screeningprogram så att de omfattar fler cancerformer, nämligen lung-, prostata- och magsäckscancer, med beaktande av ny evidensbaserad kunskap.

| (41) | Den 2 mars 2022 avgav kommissionens grupp av vetenskapliga rådgivare det vetenskapliga yttrandet Cancer screening in the European Union om förbättrad cancerscreening i unionen. I yttrandet rekommenderades en uppdatering av metoderna och testerna avseende screening för bröstcancer, livmoderhalscancer och tjock- och ändtarmscancer, och en utvidgning av organiserade program för cancerscreening så att de också omfattar lungcancer, prostatacancer och, under vissa omständigheter, magsäckscancer, så som anges i bilagan. Yttrandet baserades på evidensrapporten Improving cancer screening in the European Union från konsortiet Science Advice for Policy by European Academies (Sapea). |
| --- | --- |

(41)

Den 2 mars 2022 avgav kommissionens grupp av vetenskapliga rådgivare det vetenskapliga yttrandet Cancer screening in the European Union om förbättrad cancerscreening i unionen. I yttrandet rekommenderades en uppdatering av metoderna och testerna avseende screening för bröstcancer, livmoderhalscancer och tjock- och ändtarmscancer, och en utvidgning av organiserade program för cancerscreening så att de också omfattar lungcancer, prostatacancer och, under vissa omständigheter, magsäckscancer, så som anges i bilagan. Yttrandet baserades på evidensrapporten Improving cancer screening in the European Union från konsortiet Science Advice for Policy by European Academies (Sapea).

| (42) | Kommissionens grupp av vetenskapliga rådgivare gav också rådet att dra nytta av den snabba utvecklingen av tekniska möjligheter och vetenskapliga rön för att optimera tidig diagnos och riskbaserad cancerscreening i unionen. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionens grupp av vetenskapliga rådgivare gav också rådet att dra nytta av den snabba utvecklingen av tekniska möjligheter och vetenskapliga rön för att optimera tidig diagnos och riskbaserad cancerscreening i unionen.

| (43) | Den 16 februari 2022 antog Europaparlamentet resolutionen om att stärka Europa i kampen mot cancer – mot en övergripande och samordnad strategi, med beaktande av bland annat arbetsdokumentet av den 27 oktober 2020 om synpunkter från det särskilda utskottet för cancerbekämpning (BECA) för att påverka Europas framtida plan mot cancer. I resolutionen stödde Europaparlamentet lanseringen av ett nytt EU-stött program för cancerscreening, så som tillkännagivits i Europas plan mot cancer. |
| --- | --- |

(43)

Den 16 februari 2022 antog Europaparlamentet resolutionen om att stärka Europa i kampen mot cancer – mot en övergripande och samordnad strategi, med beaktande av bland annat arbetsdokumentet av den 27 oktober 2020 om synpunkter från det särskilda utskottet för cancerbekämpning (BECA) för att påverka Europas framtida plan mot cancer. I resolutionen stödde Europaparlamentet lanseringen av ett nytt EU-stött program för cancerscreening, så som tillkännagivits i Europas plan mot cancer.

| (44) | I resolutionen uppmanade Europaparlamentet även kommissionen att inkludera andra typer av cancer i programmet baserat på de senaste vetenskapliga rönen, med tydliga mål för varje cancertyp, och att vartannat år utvärdera resultaten av programmet för cancerscreening i fråga om lika tillgång för målgruppen, i syfte att övervaka ojämlikheter mellan medlemsstater och regioner, föreslå lämpliga nya åtgärder och korrelera screeningprogrammen med de senaste forskningsresultaten om cancerscreening. |
| --- | --- |

(44)

I resolutionen uppmanade Europaparlamentet även kommissionen att inkludera andra typer av cancer i programmet baserat på de senaste vetenskapliga rönen, med tydliga mål för varje cancertyp, och att vartannat år utvärdera resultaten av programmet för cancerscreening i fråga om lika tillgång för målgruppen, i syfte att övervaka ojämlikheter mellan medlemsstater och regioner, föreslå lämpliga nya åtgärder och korrelera screeningprogrammen med de senaste forskningsresultaten om cancerscreening.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA ATT GÖRA FÖLJANDE:

| | Angående genomförande av program för cancerscreening






  1. | Erbjuda evidensbaserad och personcentrerad cancerscreening i linje med de nationella prioriteringarna, med hänsyn till de grundläggande principerna om säkerhet, etik, offentligt engagemang och rättvisa, genom systematiska populationsbaserade program, och vid behov när så är lämpligt erbjuda riskstratifierad cancerscreening; de cancertyper och respektive målpopulationer som bör beaktas förtecknas i bilagan. |
| --- | --- | --- |

Angående genomförande av program för cancerscreening

1.

Erbjuda evidensbaserad och personcentrerad cancerscreening i linje med de nationella prioriteringarna, med hänsyn till de grundläggande principerna om säkerhet, etik, offentligt engagemang och rättvisa, genom systematiska populationsbaserade program, och vid behov när så är lämpligt erbjuda riskstratifierad cancerscreening; de cancertyper och respektive målpopulationer som bör beaktas förtecknas i bilagan.

| 2. | Genomföra lättillgängliga screeningprogram i enlighet med europeiska riktlinjer och kvalitetssäkringsprogram, där sådana finns, genom en stegvis strategi som tar hänsyn till tillgängliga personella och ekonomiska resurser samt vårdresurser för genomförandet av screeningprogrammen, i linje med de nationella prioriteringarna. |
| --- | --- |

2.

Genomföra lättillgängliga screeningprogram i enlighet med europeiska riktlinjer och kvalitetssäkringsprogram, där sådana finns, genom en stegvis strategi som tar hänsyn till tillgängliga personella och ekonomiska resurser samt vårdresurser för genomförandet av screeningprogrammen, i linje med de nationella prioriteringarna.

| 3. | Underlätta utvecklingen av pilotprojekt till grund för protokoll, riktlinjer och indikatorer avseende riskstratifierad cancerscreening för högkvalitativa och tillgängliga program för cancerscreening på nationell och eventuellt regional nivå, med tillräcklig geografisk täckning som inbegriper landsbygden och avlägsna områden. |
| --- | --- |

3.

Underlätta utvecklingen av pilotprojekt till grund för protokoll, riktlinjer och indikatorer avseende riskstratifierad cancerscreening för högkvalitativa och tillgängliga program för cancerscreening på nationell och eventuellt regional nivå, med tillräcklig geografisk täckning som inbegriper landsbygden och avlägsna områden.

| 4. | Säkerställa att de som deltar i screeningen får lättbegriplig information, eventuellt direkt från vårdpersonal, om fördelarna och riskerna, inbegripet potentiell överdiagnostisering och överbehandling, på ett sätt som gör att de kan ge informerat samtycke till att delta i screeningprogrammen, samt att principerna om hälsokompetens och välgrundat beslutsfattande för att öka deltagandet och jämlikheten beaktas. |
| --- | --- |

4.

Säkerställa att de som deltar i screeningen får lättbegriplig information, eventuellt direkt från vårdpersonal, om fördelarna och riskerna, inbegripet potentiell överdiagnostisering och överbehandling, på ett sätt som gör att de kan ge informerat samtycke till att delta i screeningprogrammen, samt att principerna om hälsokompetens och välgrundat beslutsfattande för att öka deltagandet och jämlikheten beaktas.

| 5. | Säkerställa adekvata, lägliga och kompletterande diagnostiska förfaranden och behandlingar för alla med positivt testresultat. Erbjuda eftervård och psykologisk vård när så är nödvändigt, möjligt och relevant. De personella och ekonomiska resurserna samt hälso- och sjukvårdskapaciteten i medlemsstaterna måste alltså beaktas. |
| --- | --- |

5.

Säkerställa adekvata, lägliga och kompletterande diagnostiska förfaranden och behandlingar för alla med positivt testresultat. Erbjuda eftervård och psykologisk vård när så är nödvändigt, möjligt och relevant. De personella och ekonomiska resurserna samt hälso- och sjukvårdskapaciteten i medlemsstaterna måste alltså beaktas.

| 6. | Ställa personella och ekonomiska resurser till förfogande för att säkerställa en lämplig organisation och kvalitetskontroll, anpassat efter de nationella behoven. |
| --- | --- |

6.

Ställa personella och ekonomiska resurser till förfogande för att säkerställa en lämplig organisation och kvalitetskontroll, anpassat efter de nationella behoven.

| 7. | Bedöma och fatta beslut om genomförande av program för cancerscreening på nationell eller regional nivå beroende på sjukdomsbördan, tillgängliga hälso- och sjukvårdsresurser, cancerscreeningens biverkningar och kostnadseffekter samt de rön som framkommit vid vetenskapliga prövningar och pilotprojekt. |
| --- | --- |

7.

Bedöma och fatta beslut om genomförande av program för cancerscreening på nationell eller regional nivå beroende på sjukdomsbördan, tillgängliga hälso- och sjukvårdsresurser, cancerscreeningens biverkningar och kostnadseffekter samt de rön som framkommit vid vetenskapliga prövningar och pilotprojekt.

| 8. | Ha som mål att upprätta ett systematiskt system med kallelse/förnyad kallelse och kvalitetssäkring på alla lämpliga nivåer tillsammans med effektiv och relevant diagnostisering, behandling och eftervård i enlighet med evidensbaserade riktlinjer. |
| --- | --- |

8.

Ha som mål att upprätta ett systematiskt system med kallelse/förnyad kallelse och kvalitetssäkring på alla lämpliga nivåer tillsammans med effektiv och relevant diagnostisering, behandling och eftervård i enlighet med evidensbaserade riktlinjer.

| 9. | Säkerställa att vederbörlig hänsyn tas till dataskyddslagstiftning. |
| --- | --- |

9.

Säkerställa att vederbörlig hänsyn tas till dataskyddslagstiftning.

| | Angående registrering och hantering av screeningdata






  10. | Använda lämpliga datasystem för att genomföra organiserade program för cancerscreening. |
| --- | --- | --- |

Angående registrering och hantering av screeningdata

10.

Använda lämpliga datasystem för att genomföra organiserade program för cancerscreening.

| 11. | På lämpligt sätt säkerställa att alla personer som ingår i målgruppen för programmet för cancerscreening inbjuds att delta i programmet. |
| --- | --- |

11.

På lämpligt sätt säkerställa att alla personer som ingår i målgruppen för programmet för cancerscreening inbjuds att delta i programmet.

| 12. | Ha som mål att samla in, hantera och utvärdera data om alla screeningtest, bedömningar och slutgiltiga diagnoser, inklusive data om cancerstadiet om cancer upptäcks genom screeningprogrammet. |
| --- | --- |

12.

Ha som mål att samla in, hantera och utvärdera data om alla screeningtest, bedömningar och slutgiltiga diagnoser, inklusive data om cancerstadiet om cancer upptäcks genom screeningprogrammet.

| 13. | Samla in, hantera och utvärdera data, och när så är lämpligt överväga att göra data tillgängliga för forskning och utveckling i syfte att införa förbättrad teknik för tidig diagnos och förebyggande av cancer, i fullständig överensstämmelse med tillämplig dataskyddslagstiftning. |
| --- | --- |

13.

Samla in, hantera och utvärdera data, och när så är lämpligt överväga att göra data tillgängliga för forskning och utveckling i syfte att införa förbättrad teknik för tidig diagnos och förebyggande av cancer, i fullständig överensstämmelse med tillämplig dataskyddslagstiftning.

| | Angående övervakning






  14. | Regelbundet övervaka den organiserade cancerscreeningens förlopp och resultat och snabbt underrätta allmänhet och screeningpersonal om resultaten. |
| --- | --- | --- |

Angående övervakning

14.

Regelbundet övervaka den organiserade cancerscreeningens förlopp och resultat och snabbt underrätta allmänhet och screeningpersonal om resultaten.

| 15. | Ha som mål att säkerställa lämplig behandling av data och information i det europeiska cancerinformationssystemet, för att möjliggöra övervakning av cancerscreeningens prestations- och effektindikatorer, samt ytterligare information, i fullständig överensstämmelse med tillämplig dataskyddslagstiftning. Övervakningen bör ske med beaktande av kapaciteten och resurserna i medlemsstaterna och bör inte medföra onödiga registreringsbördor för hälso- och sjukvårdssystemen. |
| --- | --- |

15.

Ha som mål att säkerställa lämplig behandling av data och information i det europeiska cancerinformationssystemet, för att möjliggöra övervakning av cancerscreeningens prestations- och effektindikatorer, samt ytterligare information, i fullständig överensstämmelse med tillämplig dataskyddslagstiftning. Övervakningen bör ske med beaktande av kapaciteten och resurserna i medlemsstaterna och bör inte medföra onödiga registreringsbördor för hälso- och sjukvårdssystemen.

| | Angående utbildning






  16. | Ge personal på alla nivåer adekvat utbildning så att de kan erbjuda screening av hög kvalitet. |
| --- | --- | --- |

Angående utbildning

16.

Ge personal på alla nivåer adekvat utbildning så att de kan erbjuda screening av hög kvalitet.

| | Angående deltagande






  17. | Eftersträva högt deltagande, baserat på fullständigt informerat samtycke, när organiserad cancerscreening erbjuds. |
| --- | --- | --- |

Angående deltagande

17.

Eftersträva högt deltagande, baserat på fullständigt informerat samtycke, när organiserad cancerscreening erbjuds.

| 18. | Vidta åtgärder för att säkerställa rättvis tillgång till screening med vederbörlig hänsyn till att screeningen kan behöva inriktas på vissa socioekonomiska och marginaliserade grupper eller regioner i landet. |
| --- | --- |

18.

Vidta åtgärder för att säkerställa rättvis tillgång till screening med vederbörlig hänsyn till att screeningen kan behöva inriktas på vissa socioekonomiska och marginaliserade grupper eller regioner i landet.

| 19. | På lämpligt sätt säkerställa att personer med funktionsnedsättning och personer som bor på landsbygden eller i avlägsna områden kan få tillgång till cancerscreeningtjänster, och att kliniker för cancerscreening är lämpliga för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

19.

På lämpligt sätt säkerställa att personer med funktionsnedsättning och personer som bor på landsbygden eller i avlägsna områden kan få tillgång till cancerscreeningtjänster, och att kliniker för cancerscreening är lämpliga för personer med funktionsnedsättning.

| | Angående införande av nya screeningtest med beaktande av internationella forskningsresultat






  20. | Genomföra nya cancerscreeningtest i den rutinmässiga hälso- och sjukvården först efter det att de har utvärderats i randomiserade kliniska prövningar och om det finns övertygande vetenskapliga evidens för att de är effektiva. |
| --- | --- | --- |

Angående införande av nya screeningtest med beaktande av internationella forskningsresultat

20.

Genomföra nya cancerscreeningtest i den rutinmässiga hälso- och sjukvården först efter det att de har utvärderats i randomiserade kliniska prövningar och om det finns övertygande vetenskapliga evidens för att de är effektiva.

| 21. | Genomföra prövningar, utöver dem som gäller specifika screeningparametrar och dödlighet, beträffande efterföljande diagnos och behandling, kliniska resultat, biverkningar, sjuklighet och livskvalitet. |
| --- | --- |

21.

Genomföra prövningar, utöver dem som gäller specifika screeningparametrar och dödlighet, beträffande efterföljande diagnos och behandling, kliniska resultat, biverkningar, sjuklighet och livskvalitet.

| 22. | Bedöma evidensnivån beträffande effekterna av nya metoder genom att slå samman resultat från representativa prövningar. |
| --- | --- |

22.

Bedöma evidensnivån beträffande effekterna av nya metoder genom att slå samman resultat från representativa prövningar.

| 23. | Överväga att i den rutinmässiga hälso- och sjukvården införa potentiellt lovande nya screeningtest så snart det finns övertygande evidens och andra relevanta aspekter, till exempel de olika hälso- och sjukvårdssystemens kostnadseffektivitet och organisation, har beaktats. |
| --- | --- |

23.

Överväga att i den rutinmässiga hälso- och sjukvården införa potentiellt lovande nya screeningtest så snart det finns övertygande evidens och andra relevanta aspekter, till exempel de olika hälso- och sjukvårdssystemens kostnadseffektivitet och organisation, har beaktats.

| 24. | Överväga att i den rutinmässiga hälso- och sjukvården införa potentiellt lovande nya modifieringar av etablerade screeningtest, när modifieringens ändamålsenlighet har utvärderats med positivt resultat, eventuellt genom användning av andra epidemiologiskt godkända surrogatmått. |
| --- | --- |

24.

Överväga att i den rutinmässiga hälso- och sjukvården införa potentiellt lovande nya modifieringar av etablerade screeningtest, när modifieringens ändamålsenlighet har utvärderats med positivt resultat, eventuellt genom användning av andra epidemiologiskt godkända surrogatmått.

| | Angående rapportering om genomförande och uppföljning






  25. | Rapportera till kommissionen om genomförandet av denna rekommendation inom tre år efter det att den har antagits och därefter vart fjärde år, så att denna rekommendation kan följas upp i unionen. Rapporteringen bör ske utan att medlemsstaterna och deras hälso- och sjukvårdssystem åläggs en onödig rapporterings- eller registreringsbörda. |
| --- | --- | --- |

Angående rapportering om genomförande och uppföljning

25.

Rapportera till kommissionen om genomförandet av denna rekommendation inom tre år efter det att den har antagits och därefter vart fjärde år, så att denna rekommendation kan följas upp i unionen. Rapporteringen bör ske utan att medlemsstaterna och deras hälso- och sjukvårdssystem åläggs en onödig rapporterings- eller registreringsbörda.

HÄRIGENOM VÄLKOMNAS KOMMISSIONENS AVSIKT ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Rapportera om genomförandet av program för cancerscreening på grundval av den information som lämnats av medlemsstaterna senast vid utgången av det fjärde året efter dagen för antagande av denna rekommendation. Bedöma, när så är lämpligt i samarbete med medlemsstaterna, hur effektivt de föreslagna åtgärderna fungerar. I samarbete med medlemsstaterna bedöma behovet av ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

1.

Rapportera om genomförandet av program för cancerscreening på grundval av den information som lämnats av medlemsstaterna senast vid utgången av det fjärde året efter dagen för antagande av denna rekommendation. Bedöma, när så är lämpligt i samarbete med medlemsstaterna, hur effektivt de föreslagna åtgärderna fungerar. I samarbete med medlemsstaterna bedöma behovet av ytterligare åtgärder.

| 2. | Främja forskningssamarbete mellan medlemsstaterna och utbyte av bästa praxis när det gäller cancerscreening för att utveckla och utvärdera nya screeningmetoder eller förbättra de nuvarande metoderna, särskilt vad gäller tidiga prediktorer/tester, resultat eller algoritmer, och med målet att minska överdiagnostisering och överbehandling. |
| --- | --- |

2.

Främja forskningssamarbete mellan medlemsstaterna och utbyte av bästa praxis när det gäller cancerscreening för att utveckla och utvärdera nya screeningmetoder eller förbättra de nuvarande metoderna, särskilt vad gäller tidiga prediktorer/tester, resultat eller algoritmer, och med målet att minska överdiagnostisering och överbehandling.

| 3. | Stödja europeisk forskning om cancerscreening, inklusive snabbt utarbetande av europeiska riktlinjer och kvalitetssäkringsprogram för att säkerställa att sådan cancerscreening som anges i bilagan utförs i god tid, är evidensbaserad, är kostnadseffektiv, fungerar fullt ut och är kvalitetssäkrad Dessutom hjälpa till att lägga fram bevis för de sociala och ekonomiska riskerna och fördelarna med sådana program. |
| --- | --- |

3.

Stödja europeisk forskning om cancerscreening, inklusive snabbt utarbetande av europeiska riktlinjer och kvalitetssäkringsprogram för att säkerställa att sådan cancerscreening som anges i bilagan utförs i god tid, är evidensbaserad, är kostnadseffektiv, fungerar fullt ut och är kvalitetssäkrad Dessutom hjälpa till att lägga fram bevis för de sociala och ekonomiska riskerna och fördelarna med sådana program.

| 4. | Samarbeta nära med medlemsstaterna för att övervinna rättsliga och tekniska hinder i syfte att förbättra interoperabiliteten mellan cancer- och screeningregister, andra nationella och regionala cancerinformationssystem, det europeiska cancerinformationssystemet, de europeiska referensnätverk som är inriktade på cancer, europeiska digitala infrastrukturer samt andra relevanta datakällor och infrastrukturer, i fullständig överensstämmelse med tillämplig dataskyddslagstiftning samtidigt som dubbelarbete och dubbelt översändande av information undviks. |
| --- | --- |

4.

Samarbeta nära med medlemsstaterna för att övervinna rättsliga och tekniska hinder i syfte att förbättra interoperabiliteten mellan cancer- och screeningregister, andra nationella och regionala cancerinformationssystem, det europeiska cancerinformationssystemet, de europeiska referensnätverk som är inriktade på cancer, europeiska digitala infrastrukturer samt andra relevanta datakällor och infrastrukturer, i fullständig överensstämmelse med tillämplig dataskyddslagstiftning samtidigt som dubbelarbete och dubbelt översändande av information undviks.

| 5. | På begäran komplettera nationella insatser genom att vid behov tillhandahålla tekniskt stöd med informationsverksamhet, när så är lämpligt, för allmänheten och intressenter om fördelar och risker med att delta i screeningprogram, med beaktande av principerna om hälsokompetens och välgrundat beslutsfattande, för att öka deltagandet och jämlikheten |
| --- | --- |

5.

På begäran komplettera nationella insatser genom att vid behov tillhandahålla tekniskt stöd med informationsverksamhet, när så är lämpligt, för allmänheten och intressenter om fördelar och risker med att delta i screeningprogram, med beaktande av principerna om hälsokompetens och välgrundat beslutsfattande, för att öka deltagandet och jämlikheten

Åtgärderna i denna rekommendation bör regelbundet ses över av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna. Utöver rapporteringen om genomförandet av program för cancerscreening (se punkt 1 ovan) bör kommissionen regelbundet rapportera om detta till rådet.

Rekommendation 2003/878/EG ska ersättas med denna rekommendation.

Utfärdad i Bryssel den 9 december 2022.

På rådets vägnar

V. VÁLEK

Ordförande

---

(1)  EUT L 327, 16.12.2003, s. 34.

1

(2)  https://www.ipaac.eu/

2

(3)  Wilson JMG, Jungner G; Principles and Practice of Screening for Disease, Världshälsoorganisationen, 1968.

3

Principles and Practice of Screening for Disease

(4)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/270163/PMC2647421.pdf

4

(5)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

5

(6)  T.ex. följande, inom ramen för det meddelandet: cancerregister, andra nationella och regionala cancerinformationssystem, det europeiska cancerinformationssystemet, de europeiska referensnätverken samt andra relevanta datakällor och infrastrukturer.

6

(7)  EUT L 13, 17.1.2014, s. 1.

7

(8)  EUT L 458, 22.12.2021, s. 1.

8

(9)  https://healthcare-quality.jrc.ec.europa.eu/ecibc

9

(10)  https://ecis.jrc.ec.europa.eu/

10

---

BILAGA

Tekniska specifikationer för sådan cancerscreening som anges nedan, som uppfyller kraven i rekommendationen, kommer att specificeras ytterligare i europeiska riktlinjer med kvalitetssäkringsprogram. Medlemsstaterna uppmanas att bedöma sina nationella och regionala styrformer för cancerscreening för att möjliggöra ett snabbt och effektivt genomförande av nya eller uppdaterade europeiska riktlinjer.

I bilagan tas hänsyn till det vetenskapliga yttrandet (1) från gruppen av vetenskapliga rådgivare om förbättrad cancerscreening i hela EU. I det vetenskapliga yttrandet föreslås att man utvidgar de organiserade screeningprogrammen till att omfatta lung- och prostatacancer samt magsäckscancer i de länder som har de högsta incidens- och dödstalen vad gäller magsäckscancer. Det behövs dock ytterligare belägg för den verkliga effektiviteten, kostnadseffektiviteten och genomförbarheten för specifika screeningstrategier.

Medlemsstaterna uppmanas att överväga att genomföra följande typer av cancerscreening, på grundval av övertygande vetenskapliga evidens, när de bedömer och fattar beslut på nationell eller regional nivå beroende på sjukdomsbördan och de tillgängliga hälso- och sjukvårdsresurserna, cancerscreeningens skade-/nyttobalans och kostnadseffektivitet samt erfarenheter från vetenskapliga försök och pilotprojekt. För personer med ökad risk för en viss cancer bör medlemsstaterna överväga särskilda program med utvidgad målgrupp och intensitet, med beaktande av vetenskapliga evidens och lokala förhållanden.

Bröstcancer:

Med tanke på de evidens som läggs fram i de europeiska riktlinjerna (2) rekommenderas bröstcancerscreening med mammografi för kvinnor i åldrarna 50–69. En undre åldersgräns på 45 år och en övre åldersgräns på 74 år föreslås. Det föreslås att antingen digital brösttomosyntes eller digital mammografi används. Användning av magnetisk resonanstomografi (MRI) bör övervägas när detta är medicinskt lämpligt.

Livmoderhalscancer:

Test för humant papillomvirus (HPV) med hjälp av endast kliniskt validerade test som föredragna screeningtest för kvinnor mellan 30 och 65 år åtminstone vart femte år. Det bör övervägas att anpassa ålder och testintervall enligt individuell risk utifrån den enskilda personens HPV-vaccinationshistorik och även att erbjuda testkit så att kvinnor kan ta prover själva, särskilt om de inte svarat på screeninginbjudningar.

Tjock- och ändtarmscancer:

Kvantitativa fekala immunokemiska tester ses som den rekommenderade screeningen för att remittera patienter mellan 50 och 74 år till uppföljningskoloskopi. Kvantitativ information från resultat av de fekala immunokemiska testerna kan på grundval av ytterligare forskning användas i syfte att genomföra riskanpassade strategier och införa tröskelvärden som fastställts utifrån kön, ålder och tidigare testresultat. Endoskopi får användas som ett primärt verktyg för att genomföra kombinerade strategier.

Lungcancer:

Med beaktande av de preliminära beläggen för screening med datortomografi med låg stråldos och behovet av en stegvis strategi, bör länder utforska detta programs genomförbarhet och effektivitet, till exempel med hjälp av genomförandestudier. Programmet bör integrera primära och sekundära förebyggande strategier, inledningsvis för personer som löper hög risk. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att identifiera och rikta in sig på högriskprofiler, inledningsvis storrökare och tidigare storrökare, och medlemsstaterna bör ytterligare undersöka hur man kan nå och bjuda in målgruppen, eftersom det inte finns någon systematisk dokumentation av uppgifter om rökvanor. Dessutom bör uppmärksamhet ägnas åt att identifiera och rikta in sig på andra högriskprofiler.

Prostatacancer:

Med beaktande av de preliminära beläggen och hur vanlig opportunistisk screening är i nuläget bör länder överväga program stegvis, inklusive nya forskningsprojekt och vidare forskning, för att utvärdera hur genomförbart och ändamålsenligt det är att genomföra organiserade program (3) som syftar till att säkerställa lämpligt utförande och lämplig kvalitet på grundval av tester med prostataspecifikt antigen (PSA) för män, i kombination med ytterligare MRI-scanning som ett uppföljande test.

Magsäckscancer:

Screening- och behandlingsstrategier för Helicobacter pylori, inbegripet genomförandestudier, bör övervägas i länder eller regioner i länder med många fall av och hög dödlighet till följd av magsäckscancer. Screening bör också omfatta strategier för identifiering och övervakning av patienter med precancerösa lesioner i magen som inte har något samband med Helicobacter pylori-infektioner.

---

(1)  Det vetenskapliga yttrandet från gruppen av vetenskapliga rådgivare om förbättrad cancerscreening i hela EU (ej översätt till svenska): https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/519a9bf4-9f5b-11ec-83e1-01aa75ed71a1

(2)  Europeiska riktlinjer för screening och diagnos avseende bröstcancer | ECIBC (europa.eu)

(3)  cancer-screening-workshop-report-01.pdf (sapea.info).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 13.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 473/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 473/11

---

Meddelande till de personer och den enhet som omfattas av de åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp, genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/2433, och i rådets förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2428, om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

(2022/C 473/02)

Följande information lämnas för kännedom till de personer och den enhet som anges i bilagan till rådets beslut 2011/235/Gusp (1), genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/2433 (2), och i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 359/2011 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2428 (4) om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran.

Europeiska unionens råd har beslutat att dessa personer och denna enhet bör ingå i förteckningen över personer och enheter som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2011/235/Gusp och rådets förordning (EU) nr 359/2011.

De berörda personerna och den berörda enheten uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheter i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II till rådets förordning (EU) nr 359/2011 med en ansökan om tillstånd att få använda frysta tillgångar för grundläggande behov eller särskilda betalningar (jfr artikel 4 i förordningen).

De berörda personerna och den berörda enheten kan före den 15 januari 2023 inkomma med en ansökan till rådet, åtföljd av styrkande handlingar, om att beslutet om att föra upp dem på den ovannämnda förteckningen ska omprövas. Ansökan ska skickas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

De berörda personerna och den berörda enheten uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot rådets beslut vid Europeiska unionens tribunal i enlighet med villkoren i artiklarna 275 andra stycket och 263 fjärde och sjätte styckena i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

---

(1)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 51.

(2)  EUT L 318 I, 12.12.2022, s. 35.

(3)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 1.

(4)  EUT L 318 I, 12.12.2022, s. 1.

---

| 13.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 473/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 473/13

---

Meddelande till de registrerade som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp och rådets förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

(2022/C 473/03)

De registrerade ombeds uppmärksamma följande information i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (1).

Den rättsliga grunden för denna behandling är rådets beslut 2011/235/Gusp (2), genomfört genom rådets beslut (Gusp) 2022/2433 (3), och rådets förordning (EU) nr 359/2011 (4), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2428 (5).

Den registeransvarige för denna behandling är avdelning RELEX.1 inom generaldirektoratet för yttre förbindelser – RELEX vid rådets generalsekretariat, som kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Generalsekretariatets dataskyddsombud kan kontaktas på följande e-postadress:

Dataskyddsombudet

data.protection@consilium.europa.eu

Syftet med behandlingen är att upprätta och uppdatera en förteckning över personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut 2011/235/Gusp, genomfört genom genomförandebeslut (Gusp) 2022/2433, och förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom genomförandeförordning (EU) 2022/2428.

De registrerade är de fysiska personer som uppfyller kriterierna för uppförande på förteckningen enligt beslut 2011/235/Gusp och förordning (EU) nr 359/2011.

De personuppgifter som samlats in omfattar uppgifter som är nödvändiga för en korrekt identifiering av den berörda personen, motiveringen och andra uppgifter i samband med detta.

De personuppgifter som samlats in får om så krävs lämnas ut till Europeiska utrikestjänsten och kommissionen.

Utan att det påverkar de begränsningar som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EU) 2018/1725 kommer begäranden om utövandet av de registrerades rättigheter såsom rätten till tillgång och rätten till rättelse eller invändning att besvaras i enlighet med förordning (EU) 2018/1725.

Personuppgifterna kommer att bevaras i fem år från och med den dag då den registrerade har avförts från förteckningen över personer som är föremål för restriktiva åtgärder eller åtgärdens giltighetstid har löpt ut, eller under den tid då domstolsförfarande pågår i den händelse ett sådant har inletts.

Utan att det påverkar något rättsmedel, administrativt prövningsförfarande eller prövningsförfarande utanför domstol får registrerade lämna in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu)

---

(1)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 51.

(3)  EUT L 318 I, 12.12.2022, s. 35.

(4)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 1.

(5)  EUT L 318 I, 12.12.2022, s. 1.

---

| 13.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 473/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 473/14

---

Meddelande till de personer, enheter och organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2432, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2430, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

(2022/C 473/04)

Följande information lämnas för kännedom till de personer, enheter och organ som anges i bilagan till rådets beslut 2014/145/Gusp (1), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2432 (2), och i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 269/2014 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2430 (4), om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

Europeiska unionens råd har beslutat att dessa personer, enheter och organ ska föras upp på förteckningen över personer, enheter och organ som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut 2014/145/Gusp och förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende. Skälen till att dessa personer, enheter och organ ska föras upp på förteckningen framgår av de relevanta posterna i bilagorna i fråga.

De berörda personerna, enheterna och organen uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheter i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga som anges på webbplatserna i bilaga II till förordning (EU) nr 269/2014 med en ansökan om tillstånd att få använda frysta tillgångar för grundläggande behov eller särskilda betalningar (jfr artikel 4 i förordningen).

De berörda personerna, enheterna och organen kan före den 6 januari 2023 inkomma med en begäran till rådet, åtföljd av styrkande handlingar, om omprövning av beslutet att föra upp dem på ovannämnda förteckning. Begäran ska sändas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

De personer, enheter och organ som berörs uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot rådets beslut vid Europeiska unionens tribunal i enlighet med villkoren i artiklarna 275 andra stycket och 263 fjärde och sjätte styckena i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

---

(1)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUT L 318 I, 12.12.2022, s. 31.

(3)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 6.

(4)  EUT L 318 I, 12.12.2022, s. 20.

---

| 13.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 473/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 473/15

---

Meddelande till de fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2432, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2430, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

(2022/C 473/05)

Följande information lämnas för kännedom till de fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som anges i bilagan till rådets beslut 2014/145/Gusp (1), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2432 (2), och i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 269/2014 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2430 (4), om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

Enligt artikel 9.2 i förordning (EU) nr 269/2014 ska de fysiska eller juridiska personerna, enheterna eller organen före den 1 september 2022 eller inom sex veckor från datumet för uppförandet på förteckningen i bilaga I, beroende på vilket som inträffar sist, lämna uppgifter om penningmedel eller ekonomiska resurser inom en medlemsstats jurisdiktion som tillhör, ägs, innehas eller kontrolleras av dem till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där dessa penningmedel eller ekonomiska resurser finns. De måste samarbeta med den nationella behöriga myndigheten vid alla kontroller av dessa uppgifter. Underlåtenhet att följa dessa krav kommer att betraktas som ett kringgående av åtgärderna om frysning av penningmedel eller ekonomiska resurser.

Rapporterade uppgifter ska skickas till den behöriga myndigheten i relevant medlemsstat via myndighetens webbplats (se bilaga II till förordning (EU) nr 269/2014) (5).

Rapporteringsskyldigheten enligt artikel 9.2 i förordning (EU) nr 269/2014 är inte tillämplig förrän den 1 januari 2023 med avseende på medel eller ekonomiska resurser i en medlemsstat som infört en liknande rapporteringsskyldighet enligt den nationella lagstiftningen före den 21 juli 2022.

---

(1)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUT L 318 I, 12.12.2022, s. 31.

(3)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 6.

(4)  EUT L 318 I, 12.12.2022, s. 20.

(5)  Den senaste konsoliderade versionen finns på https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0269-20220916&qid=1666170179071

---

| 13.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 473/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 473/16

---

Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

(2022/C 473/06)

De registrerade ombedes uppmärksamma följande information i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (1).

De rättsliga grunderna för denna behandling är rådets beslut 2014/145/Gusp (2), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2432 (3), och rådets förordning (EU) nr 269/2014 (4), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2430 (5).

Personuppgiftsansvarig för denna behandling är avdelning RELEX.1 inom generaldirektoratet för yttre förbindelser (RELEX) vid rådets generalsekretariat, som kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Generalsekretariatets dataskyddsombud kan kontaktas på:

Dataskyddsombudet

data.protection@consilium.europa.eu

Syftet med behandlingen är att upprätta och uppdatera en förteckning över personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom beslut (Gusp) 2022/2432, och förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom genomförandeförordning (EU) 2022/2430.

De registrerade är de fysiska personer som uppfyller kriterierna för uppförande på förteckningen i beslut 2014/145/Gusp och förordning (EU) nr 269/2014.

De personuppgifter som samlats in omfattar uppgifter som är nödvändiga för en korrekt identifiering av den berörda personen, redogörelsen för skälen och andra uppgifter i samband med detta.

De personuppgifter som samlats in får om så krävs lämnas ut till Europeiska utrikestjänsten och kommissionen.

Utan att det påverkar de begränsningar som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EU) 2018/1725 kommer utövandet av sådana av de registrerades rättigheter såsom rätt till tillgång samt rätt till rättelse eller att göra invändningar att besvaras i enlighet med förordning (EU) 2018/1725.

Personuppgifterna kommer att bevaras i fem år från och med den dag då den registrerade har avförts från förteckningen över personer som omfattas av restriktiva åtgärder eller åtgärdens giltighetstid har löpt ut, eller under den tid då domstolsförfarande pågår i den händelse ett sådant har inletts.

Utan att det påverkar något rättsmedel, administrativt prövningsförfarande eller prövningsförfarande utanför domstol får registrerade lämna in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 16.

(3)  EUT L 318 I, 12.12.2022, s. 31.

(4)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 6.

(5)  EUT L 318 I, 12.12.2022, s. 20.

---

Europeiska kommissionen

| 13.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 473/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 473/18

---

Eurons växelkurs (1)

12 december 2022

(2022/C 473/07)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0562 |
| JPY | japansk yen | 144,86 |
| DKK | dansk krona | 7,4379 |
| GBP | pund sterling | 0,86006 |
| SEK | svensk krona | 10,9075 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9855 |
| ISK | isländsk krona | 150,70 |
| NOK | norsk krona | 10,5548 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,307 |
| HUF | ungersk forint | 416,78 |
| PLN | polsk zloty | 4,6923 |
| RON | rumänsk leu | 4,9318 |
| TRY | turkisk lira | 19,6913 |
| AUD | australisk dollar | 1,5625 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4428 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,2103 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6523 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4284 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 377,93 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 18,4697 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,3670 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5540 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 524,63 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6652 |
| PHP | filippinsk peso | 58,788 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 36,708 |
| BRL | brasiliansk real | 5,5560 |
| MXN | mexikansk peso | 20,9047 |
| INR | indisk rupie | 87,2530 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0562

JPY

japansk yen

144,86

DKK

dansk krona

7,4379

GBP

pund sterling

0,86006

SEK

svensk krona

10,9075

CHF

schweizisk franc

0,9855

ISK

isländsk krona

150,70

NOK

norsk krona

10,5548

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,307

HUF

ungersk forint

416,78

PLN

polsk zloty

4,6923

RON

rumänsk leu

4,9318

TRY

turkisk lira

19,6913

AUD

australisk dollar

1,5625

CAD

kanadensisk dollar

1,4428

HKD

Hongkongdollar

8,2103

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6523

SGD

singaporiansk dollar

1,4284

KRW

sydkoreansk won

1 377,93

ZAR

sydafrikansk rand

18,4697

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,3670

HRK

kroatisk kuna

7,5540

IDR

indonesisk rupiah

16 524,63

MYR

malaysisk ringgit

4,6652

PHP

filippinsk peso

58,788

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

36,708

BRL

brasiliansk real

5,5560

MXN

mexikansk peso

20,9047

INR

indisk rupie

87,2530

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 13.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 473/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 473/19

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 473/08)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Beaujolais”

PDO-FR-A0934-AM02

Datum för meddelandet: 28 september 2022

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Geografiska namn och kompletterande beteckningar

I kapitel I avsnitt II.4 i specifikationen har orden ”eller namnet på druvornas ursprungskommun” strukits. Syftet med denna ändring, som innefattar att man tar bort möjligheten att producera viner som är försedda både med uttrycket ”primeur” eller ”nouveau” och med namnet på druvornas ursprungskommun, är att fastställa identiteten på det vin de garde [vin för lagring] som har beteckningen ”Beaujolais” följt av namnet på druvornas ursprungskommun.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

2.   Geografiskt område

I kapitel I avsnitt IV.1 a, b och c i specifikationen har i den franska versionen orden ”sont assurés” [utförs] ersatts med orden ”ont lieu” [äger rum]. Dessutom har orden ”på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex” lagts till efter orden ”följande kommuner”.

Denna redaktionella ändring gör det möjligt att identifiera det geografiska området genom hänvisning till den version av den officiella geografiska kodexen (utarbetad av den franska nationella statistikbyrån INSEE) som var i kraft 2021. Ändringen garanterar även rättssäkerheten avseende avgränsningen av det geografiska området.

Förteckningen över kommuner (inklusive kommunernas namn) som utgör det geografiska området har uppdaterats för att ta hänsyn till de administrativa ändringar som förtecknas i den officiella geografiska kodexen, men detta påverkar inte det geografiska områdets omfattning.

Punkt 6 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

En mening har också lagts till i punkt IV.1 med informationen att kartor över det geografiska området finns på INAO:s webbplats.

3.   Omedelbart närområde

I kapitel I punkt IV.3 a i specifikationen har orden ”på grundval av 2021 års geografiska kodex” lagts till efter ”följande kommuner”.

Denna redaktionella ändring gör det möjligt att hänvisa till det omedelbara närområdet i 2021 års version av den officiella geografiska kodexen som upprättats av INSEE.

Genom att denna hänvisning läggs till garanteras rättssäkerheten avseende avgränsningen av det omedelbara närområdet.

Förteckningen över kommuner (inklusive kommunernas namn) som utgör det omedelbara närområdet har uppdaterats för att ta hänsyn till de administrativa ändringar som skett, men detta påverkar inte områdets omfattning.

Rubriken ”Ytterligare villkor” i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

4.   Bestämmelser om uppbindning och bladverkets höjd

I kapitel I avsnitt VI.1 c i specifikationen har orden ”som minst också” strukits från bestämmelsen om bladverkets höjd på ej uppbundna vinstockar för produktionen av röda viner och roséviner. Detta är en korrigering av ett redaktionellt fel i den nuvarande specifikationen.

Denna ändring berör inte det sammanfattande dokumentet.

5.   Särskilda bestämmelser för transport av skörden

I kapitel I avsnitt VII.1 b i specifikationen har bestämmelsen om hur fyllda de behållare får vara som transporterar skörden från jordlotten till vinanläggningen som en del av den mekaniska skörden av druvor för att framställa röda viner och roséviner strukits.

Denna metod har integrerats av producenterna och bör inte längre anses som en produktionsregel.

Det sammanfattande dokumentet har ändrats under rubriken ”Särskilda oenologiska metoder”.

6.   Viner med rätt att bära uttrycket ”primeur” eller ”nouveau”

Bestämmelsen om den vinproduktionsvolym som har rätt att bära uttrycket ”primeur” [tidig] eller ”nouveau” [ny], som tidigare fanns med i kapitel I avsnitt IX.2 a, har lagts till i kapitel I avsnitt VIII.1 i specifikationen. Eftersom bestämmelsen syftar på en produktionsvolym bör den stå i det stycke som handlar om avkastning.

För att bättre ta hänsyn till egenskaperna hos lagringsviner med uttrycket ”Villages”, har en koefficient som är specifik för dessa viner lagts till för att beräkna denna volym, som är lägre än för viner med beteckningen ”Beaujolais” utan något kompletterande uttryck.

Det har också specificerats vilket område i jordbruksföretaget dessa koefficienter kan tillämpas på.

Denna ändring berör inte det sammanfattande dokumentet.

7.   Temperaturövervakning

I kapitel I avsnitt IX.1 f i specifikationen har den särskilda bestämmelsen om jäsningslokaler där vin framställs av druvor som skördats mekaniskt strukits. Lokalerna är nu korrekt utrustade och producenterna av beteckningen anser att den allmänna bestämmelsen är tillräcklig.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

8.   Bestämmelser efter produkttyp

I kapitel I avsnitt IX.2 a i specifikationen har bestämmelsen om den vinproduktionsvolym som har rätt att bära uttrycket ”primeur” eller ”nouveau” strukits.

Ett nytt led c har också lagts till angående från och med vilket datum viner med uttrycken ”primeur” eller ”nouveau” får transporteras mellan godkända upplagshavare. Det är nödvändigt att observera detta datum (den 38:e dagen före den tredje torsdagen i november under skördeåret) för att bevara kvaliteten på vinerna, då risken är att ofärdiga viner försämras om de transporteras för tidigt.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

9.   Bestämmelser om iordningställande

I kapitel I avsnitt IX.3 a i specifikationen har arkiveringstiden för de analysrapporter som utförs innan vinerna förpackas förlängts från sex månader till ett år, i synnerhet för att förbättra kontrollerna av verksamhetsutövarna.

I punkt 3 b har slutdatumet för förpackning av viner med uttrycket ”primeur” eller ”nouveau” förlängts från den 1 december till den 31 december under skördeåret, för att begränsa de fall då uttrycket ”primeur” eller ”nouveau” inte används. Sådana fall leder till att viner som tillverkats för att uppvisa kännetecknen hos ett ”primeur”-vin släpps ut på marknaden utan detta uttryck på etiketten.

Denna ändring berör inte det sammanfattande dokumentet.

10.   Förflyttning mellan godkända upplagshavare

Kapitel I avsnitt IX.5 b i specifikationen, om det datum från vilket vinerna kan transporteras mellan godkända upplagshavare, har strukits.

Detta motsvarar tillägget av led c under rubriken ”Bestämmelser efter produkttyp” för ”primeur”- eller ”nouveau”-viner.

Rubriken till avsnitt IX punkt 5 har ändrats genom att orden ”förflyttning av produkterna och” har tagits bort.

Rubriken till avsnitt IX punkt 5 a har strukits.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av dessa ändringar i produktspecifikationen.

11.   Beskrivning av de naturliga faktorerna bakom sambandet

I kapitel I avsnitt X.1 a har antalet kommuner som utgör det geografiska området ändrats för att ta hänsyn till de administrativa ändringar som gjorts.

Det sammanfattande dokumentet påverkas under rubriken ”Samband med det geografiska området”.

12.   Beskrivning av de mänskliga faktorerna bakom sambandet

I kapitel I avsnitt X.1 b i specifikationen har de uppgifter om sektorn som härrör från 2008 ersatts med uppgifterna från 2018.

Det sammanfattande dokumentet påverkas under rubriken ”Samband med det geografiska området”.

13.   Uppgifter om produktens kvalitet och egenskaper

I kapitel I avsnitt X.2 i specifikationen har beskrivningarna av produkternas organoleptiska egenskaper ändrats för att ta hänsyn till förväntningarna i förordning (EG) nr 1308/2013.

Det sammanfattande dokumentet påverkas under rubriken ”Beskrivning av vinet eller vinerna”.

14.   Övergångsbestämmelser

I kapitel I avsnitt XI i specifikationen har punkt 1 och punkt 2 b strukits. De motsvarande övergångsbestämmelserna är numera föråldrade. Numreringen av styckena i avdelning XI har ändrats för att ta hänsyn till dessa strykningar.

Punkt 2 (tidigare punkt 3), som motsvarar övergångsbestämmelsen om minsta planttäthet, har ändrats. Tillståndet för partiell röjning av vinstockar som gällde från den 28 november 2004 har förlängts från 2015 till 2031. Detta undantag gäller nu för alla röda viner och roséviner, inte bara dem som har den skyddade ursprungsbeteckningen ”Beaujolais” och inget annat omnämnt uttryck. En särskild reduktionskoefficient gäller för vinstockar som kommer att nyröjas. Syftet är att påskynda vingårdarnas omstrukturering under svåra ekonomiska omständigheter som inte medger storskalig omplantering, och att bidra till att mekanisera vingårdar, vilket minskar användningen av glyfosat.

En ny övergångsbestämmelse har också lagts till för viner med beteckningen ”Beaujolais” följd av namnet på druvornas ursprungskommun och kompletterad med uttrycket ”primeur” eller ”nouveau”. Eftersom det sistnämnda uttrycket inte längre är tillåtet för dessa viner enligt produktspecifikationen, har en övergångsperiod beviljats för marknadsföringen av dessa viner till och med 2025 års skörd, så att aktörer som använt sig av denna möjlighet åtminstone sedan 2018 kan anpassa de produkter de erbjuder.

Denna ändring berör inte det sammanfattande dokumentet.

15.   Deklarationskrav

I kapitel II avsnitt I i specifikationen har ordet ”inspektion” ändrats till ”övervakning”, då den organisation som ansvarar för att skydda och förvalta beteckningen har beslutat att ändra övervakningsmetoden.

I kapitel II avsnitt I i specifikationen har en avsiktsförklaring om produktion lagts till. Denna förklaring gäller endast för viner med uttrycken ”primeur” eller ”nouveau” och gäller dessa viners ytområden, produkttyper (färger osv.) och volymer. Syftet är att veta inför skörden hur stora volymer av viner som sannolikt kommer att få bära uttrycket ”primeur”, så att man kan förfina beräkningen av den koefficient som avgör volymen viner som kan produceras som ”primeur”-viner, och på så vis begränsa de volymer av dessa viner som inte kan marknadsföras med denna beteckning pga. bristande efterfrågan.

Denna förklaring kan ändras fram till den 15 augusti före skörden.

Numreringen i avsnitt XI har ändrats för att ta hänsyn till detta tillägg.

Led a i punkt 2 (tidigare punkt 1) har ändrats så att det där specificeras vilken information som krävs i avsiktsförklaringen.

I punkterna 3, 4, 6, 7 och 8 har bestämmelserna om tidsfristerna för rapporteringsskyldigheter ändrats så att det ska bli lättare att utföra kontroller.

I punkt 3 har det specificerats att produkter inte får säljas i bulk förrän det godkända övervakningsorganet har lämnat ett positivt svar på förklaringen.

I punkt 4 har det tillagts att det, när aktören lämnar in det register som avses i artikel D.645-18-II i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime) till det godkända övervakningsorganet, innebär en förklaring om frisläppande för konsumtion.

I punkt 5 är nu systemet för kvartalsvis sammanfattande förklaring om de förklaringar som avses i punkterna 4 och 7 tillgängligt oavsett de volymer eller antal transaktioner som aktörerna utför. En hänvisning till förklaringen om tillbakadragande har också lagts till (punkt 8). Det har specificerats att dessa sammanfattande förklaringar måste sändas till övervakningsorganet minst tio dagar före kvartalsslutet.

I punkt 6 har det specificerats att försändelser av oförpackat vin avsedda att sändas utanför det nationella territoriet inte får dras tillbaka förrän det godkända övervakningsorganet har lämnat ett positivt svar på förklaringen om sändning utanför det nationella territoriet.

Punkt 8 innehåller uppgifter om förklaringen om tillbakadragande.

Denna ändring berör inte det sammanfattande dokumentet.

16.   Hänvisningar till kontrollorganet

I kapitel III avsnitt II i specifikationen har kontrollorganets adress uppdaterats.

Det första stycket har ändrats och det andra stycket har strukits så att det återspeglar de nya redaktionella reglerna.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

17.   Druvsorter

De sorter som förtecknas i specifikationen förtecknades i det ursprungliga sammanfattande dokumentet (2011) under kategorin ”Druvsorter i den förteckning som fastställts av OIV”.

Sedan den första versionen har det angivits huvudsorter och sekundära sorter i specifikationen.

De har klassificerats som ”sorter” i det sammanfattande dokumentet respektive ”sekundära sorter” i avsnittet ”Ytterligare villkor”.

Punkt 7 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Beaujolais

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

1.   Vita viner, vita viner med uttrycket ”Villages” eller namnet på druvornas ursprungskommun

KORT BESKRIVNING

De vita vinerna har en vacker, skimrande färg och en fyllig doft med aromer av vita frukter och citrusfrukt, med ett behagligt och balanserat avslut i munnen. Precis som med vita ”Villages”-viner har de ibland inslag av vanilj om de har lagrats på fat. De vita ”Villages”-vinerna finns i ett stort antal gyllene färgtoner, har en doft med blommiga och mineraliska inslag och är robusta och balanserade i munnen. De vita vinerna har en lägsta naturlig alkoholhalt på 10,5 volymprocent, och har efter berikning en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent. Vita viner med uttrycket ”Villages” eller namnet på druvornas ursprungskommun har en lägsta naturlig alkoholhalt på 11 volymprocent och har efter berikning en total alkoholhalt på högst 13,5 volymprocent.

Halten av jäsbart socker (viner som är färdiga för försäljning) är lägre än eller lika med 3 g/l, eller lägre än eller lika med 4 g/l om den totala syrahalten (H2SO4) är lika med eller högre än 2,7 g/l.

Halten av flyktiga syror är mindre än eller lika med 14,17 milliekvivalenter/l (viner som är färdiga för försäljning).

Övriga analytiska egenskaper fastställs i unionslagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

2.   Röda viner eller roséviner

KORT BESKRIVNING

De röda vinerna är ljusa i färgen och kända för sin fruktiga doft och som fruktiga och blommiga viner som är lätta att dricka och som avnjuts mycket unga. Rosévinerna har i allmänhet en klar färg, en frisk doft och smak av röda bär. De är fina, spänstiga och uppfriskande i munnen, och dricks relativt unga. Viner med något av uttrycken ”primeur” [tidigt] och ”nouveau” [nytt], som är reserverade för röda viner och roséviner, har en skimrande färg som är mindre stark än i viner för lagring. De är friska, behagliga viner som är aromatiska, fruktiga och syrliga i munnen. De är avsedda att konsumeras snabbt, inom 6 till 12 månader från produktion. De röda vinerna och rosévinerna har en lägsta naturlig alkoholhalt på 10 volymprocent, och har efter berikning en total alkoholhalt på högst 12,5 volymprocent. Halten av jäsbart socker (viner som är färdiga för försäljning) är lägre än eller lika med 3 g/l. Halten av flyktiga syror är lägre än eller lika med 14,17 milliekvivalenter/l (viner som är färdiga för försäljning) eller lägre än eller lika med 10,2 milliekvivalenter/l (oförpackat parti) när det gäller viner med uttrycket ”primeur” eller ”nouveau”. För dessa ”primeur”- eller ”nouveau”-viner är den totala halten SO2 lägre än eller lika med 100 milligram per liter för röda viner och lägre än eller lika med 150 milligram per liter för roséviner (viner som är färdiga för försäljning i den mening som avses i artikel D.645-18-I i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime)).

Övriga analytiska egenskaper fastställs i unionslagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

3.   Röda viner eller roséviner med uttrycket ”Villages” eller ”Supérieur” eller namnet på druvornas ursprungskommun

KORT BESKRIVNING

Röda viner med uttrycket ”Villages” har en starkare färg och en djärv doft och är mäktiga, strukturerade och harmoniska i munnen. De kan förvaras i flera år. Roséviner med uttrycket ”Villages”, som finns i mer begränsat antal och är mer eftertraktade, har en färg mellan pomelo och persika och har aromer av sura röda bär. I munnen är de robusta, svala, spänstiga och uppfriskande.

Röda viner och roséviner med uttrycket ”Villages”, ”Supérieur” eller namnet på druvornas ursprungskommun har en lägsta naturlig alkoholhalt på 10,5 volymprocent och har efter berikning en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent.

Halten av jäsbart socker (viner som är färdiga för försäljning) är lägre än eller lika med 3 g/l.

Halten av flyktiga syror är mindre än eller lika med 14,17 milliekvivalenter/l (viner som är färdiga för försäljning).

Övriga analytiska egenskaper fastställs i unionslagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   
  Särskilda oenologiska metoder

Särskild oenologisk metod

| — | Subtraktiva berikningsmetoder är endast tillåtna för de röda vinerna inom en koncentrationsgräns på 10 %. |
| --- | --- |

—

Subtraktiva berikningsmetoder är endast tillåtna för de röda vinerna inom en koncentrationsgräns på 10 %.

| — | Vid framställning av roséviner är det förbjudet att använda kol för oenologiskt bruk, enskilt eller som blandning i beredningar. |
| --- | --- |

—

Vid framställning av roséviner är det förbjudet att använda kol för oenologiskt bruk, enskilt eller som blandning i beredningar.

| — | Följande görs för att bevara ”primeur”-karaktären på de röda viner och roséviner som har rätt att bära uttrycket ”primeur” eller ”nouveau”: |
| --- | --- |

—

Följande görs för att bevara ”primeur”-karaktären på de röda viner och roséviner som har rätt att bära uttrycket ”primeur” eller ”nouveau”:

| — | Vinerna görs uteslutande på druvor som skördats samma år. |
| --- | --- |

—

Vinerna görs uteslutande på druvor som skördats samma år.

| — | Vinet macereras i högst tio dagar. |
| --- | --- |

—

Vinet macereras i högst tio dagar.

| — | Efter berikning har de röda vinerna och rosévinerna en total alkoholhalt på högst 12,50 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Efter berikning har de röda vinerna och rosévinerna en total alkoholhalt på högst 12,50 volymprocent.

| — | Efter berikning har de vita vinerna en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Efter berikning har de vita vinerna en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent.

| — | Därutöver måste vinerna uppfylla alla oenologiska krav i EU:s regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime). |
| --- | --- |

—

Därutöver måste vinerna uppfylla alla oenologiska krav i EU:s regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

Odlingsmetod

| — | Planteringstäthet |
| --- | --- |

—

Planteringstäthet

Planteringstätheten ska vara minst 5 000 stockar per hektar.

Avståndet mellan raderna får inte överstiga 2,50 meter. Avståndet mellan stockarna i samma rad måste vara minst 0,80 meter.

Under förutsättning att planteringstätheten på minst 5 000 stockar per hektar följs, och för att kunna använda maskiner, kan mellanrader användas med ett avstånd på högst 3 meter.

Odlingsmetod

| — | Beskärningsbestämmelser |
| --- | --- |

—

Beskärningsbestämmelser

Beskärningen ska vara avslutad den 15 maj.

Vinerna framställs av druvor från vinstockar som beskärs i enlighet med följande bestämmelser:

Vita viner

| — | Antingen med enkel guyotbeskärning till högst 8 knoppar på grenen och 1 skott med högst 2 knoppar på varje skott, |
| --- | --- |

—

Antingen med enkel guyotbeskärning till högst 8 knoppar på grenen och 1 skott med högst 2 knoppar på varje skott,

| — | eller med den metod som kallas ”taille à queue du mâconnais”, där varje stock har en gren med högst 12 knoppar och ett skott med högst 2 knoppar. |
| --- | --- |

—

eller med den metod som kallas ”taille à queue du mâconnais”, där varje stock har en gren med högst 12 knoppar och ett skott med högst 2 knoppar.

Röda viner och roséviner

Till högst 10 knoppar per stock:

| — | antingen kortskottsbeskärning (bindning enligt gobeletmetoden, som en solfjäder eller cordon de royat-metoden, enkel, dubbel eller ”charmet”) till 3 till 5 skott med högst 2 knoppar; vid föryngringsbeskärning kan varje stock också ha ett skott med högst 2 knoppar på ett vattenskott från den äldre delen, |
| --- | --- |

—

antingen kortskottsbeskärning (bindning enligt gobeletmetoden, som en solfjäder eller cordon de royat-metoden, enkel, dubbel eller ”charmet”) till 3 till 5 skott med högst 2 knoppar; vid föryngringsbeskärning kan varje stock också ha ett skott med högst 2 knoppar på ett vattenskott från den äldre delen,

| — | eller med enkel guyotbeskärning med högst 6 knoppar på grenen och 1 skott med högst 2 knoppar, |
| --- | --- |

—

eller med enkel guyotbeskärning med högst 6 knoppar på grenen och 1 skott med högst 2 knoppar,

| — | eller med 2 grenar med högst 3 knoppar var. |
| --- | --- |

—

eller med 2 grenar med högst 3 knoppar var.

Vid formbeskärning eller vid byte av beskärningsmetod beskärs stockarna till högst 12 knoppar per stock.

| — | Bestämmelser om mekanisk skörd av jordlotter avsedda att producera röda viner eller roséviner |
| --- | --- |

—

Bestämmelser om mekanisk skörd av jordlotter avsedda att producera röda viner eller roséviner

| — | Behållarna ska vara av inert material och avsedda för livsmedel. |
| --- | --- |

—

Behållarna ska vara av inert material och avsedda för livsmedel.

| — | Utrustningen för skörd och transportbehållaren är försedd med ett system för vattenavrinning eller motsvarande skydd. |
| --- | --- |

—

Utrustningen för skörd och transportbehållaren är försedd med ett system för vattenavrinning eller motsvarande skydd.

5.2.   
  Högsta avkastning

| 1. | Vita viner

  75 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

1.

Vita viner

75 hektoliter per hektar

| 2. | Röda viner och roséviner

  65 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

2.

Röda viner och roséviner

65 hektoliter per hektar

| 3. | Röda viner med uttrycket ”Supérieur”

  63 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

3.

Röda viner med uttrycket ”Supérieur”

63 hektoliter per hektar

| 4. | Röda viner eller roséviner med uttrycket ”Villages” eller namnet på druvornas ursprungskommun

  63 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

4.

Röda viner eller roséviner med uttrycket ”Villages” eller namnet på druvornas ursprungskommun

63 hektoliter per hektar

| 5. | Vita viner med uttrycket ”Villages” eller namnet på druvornas ursprungskommun

  73 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

5.

Vita viner med uttrycket ”Villages” eller namnet på druvornas ursprungskommun

73 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

| a) | – Skörden av druvor, framställningen, beredningen och lagringen av vinet sker i följande kommuner, på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex:






  — | Departementet Rhône: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux Villié Morgon och Vindry-sur-Turdine (endast den del som motsvarar de tidigare kommunerna Dareizé, Les Olmes och Saint-Loup). |
| --- | --- | --- |

a)

– Skörden av druvor, framställningen, beredningen och lagringen av vinet sker i följande kommuner, på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex:

—

Departementet Rhône: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux Villié Morgon och Vindry-sur-Turdine (endast den del som motsvarar de tidigare kommunerna Dareizé, Les Olmes och Saint-Loup).

| — | Departementet Saône-et-Loire: Chaintré, Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Chasselas, Crêches-sur-Saône, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles och Saint-Vérand. |
| --- | --- |

—

Departementet Saône-et-Loire: Chaintré, Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Chasselas, Crêches-sur-Saône, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles och Saint-Vérand.

| b) | För uttrycket ”Villages” sker skörden av druvor, framställningen, beredningen och lagringen av vinet i följande kommuner, på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex:






  — | I departementet Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Chénas, Chiroubles, Denicé, Emeringes, Fleurie, Juliénas, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard och Villié-Morgon. |
| --- | --- | --- |

b)

För uttrycket ”Villages” sker skörden av druvor, framställningen, beredningen och lagringen av vinet i följande kommuner, på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex:

—

I departementet Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Chénas, Chiroubles, Denicé, Emeringes, Fleurie, Juliénas, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard och Villié-Morgon.

| — | I departementet Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles och Saint-Vérand. |
| --- | --- |

—

I departementet Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles och Saint-Vérand.

| c) | – För viner med rätt att bära den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Beaujolais” följt av namnet på druvornas ursprungskommun sker skörden av druvor, framställningen, beredningen och lagringen av vinet i följande kommuner, på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex:






  — | I departementet Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Denicé, Emeringes, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais och Vauxrenard. |
| --- | --- | --- |

c)

– För viner med rätt att bära den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Beaujolais” följt av namnet på druvornas ursprungskommun sker skörden av druvor, framställningen, beredningen och lagringen av vinet i följande kommuner, på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex:

—

I departementet Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Denicé, Emeringes, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais och Vauxrenard.

| — | I departementet Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins och Saint-Symphorien-d’Ancelles. |
| --- | --- |

—

I departementet Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins och Saint-Symphorien-d’Ancelles.

Kartor över det geografiska området finns på INAO:s webbplats.

7.   Druvsorter

Chardonnay B

Gamay N

8.   Beskrivning av samband

8.1.   
  Beskrivning av de naturliga faktorerna bakom sambandet

Det geografiska området sträcker sig längs Centralmassivets östra rand, ovanför Saônedalen, i hjärtat av regionen det är uppkallat efter. Vingårdarna är belägna mellan städerna Lyon och Mâcon, och sträcker sig 55 km från norr till söder och 15–20 km från öster till väster mellan slätten kring floden Saône, en biflod till Rhône, och Beaujolaiskullarna, på en höjd mellan 180 och 550 meter.

Det geografiska området löper alltså genom 77 kommuner i departementet Rhône och 11 kommuner i departementet Saône-et-Loire.

Det produktionsområde som omfattas av uttrycket ”Villages” är beläget i den norra halvan av det geografiska området, på territoriet för 30 kommuner i departementet Rhône och 8 kommuner i departementet Saône-et-Loire.

Inom Beaujolais vinodlingslandskap finns det två större grupper av geologiska formationer.

I norr finns gamla paleozoiska formationer som bildar kuperade områden med rundade kullar. Dessa klippor bildades under den hercyniska orogenesen – bergsformationer av granit, porfyr, skiffer och vulkaniskt-sedimentära formationer, ofta metamorfa. När de bryts ner bildar de sura sand- eller lerjordar.

I söder finns yngre sedimentära formationer (trias- och juraperioden från mesozoikum). Dessa är huvudsakligen kalkklippor, som bildar mer ojämn terräng än i norr, ordnad i utdragna sluttningar. Jordarna är vanligen djupare och lerigare.

Vid foten av sluttningarna täcks det gamla substratet av kvaternära formationer i form av gamla flodterrasser, kolluvium och alluvialkoner.

Oavsett hur de underliggande jordlagren är formerade är sluttningarna främst vända åt öster och söder.

Regionen har ett semimaritimt klimat med kontinentala influenser, t.ex. sommarstormar och underkyld vinterdimma, och även sydliga influenser som sommarhetta och störst regnmängder på hösten och våren.

Beaujolaiskullarna har en viktig roll i och med att de skyddar området mot västliga vindar och därmed dämpar kustklimatets inverkan. Foehneffekten som kullarna ger upphov till torkar havsluften och minskar mängden moln och regn.

Den stora Saônedalen har också stor inverkan på det lokala klimatet genom att den leder luftströmmarna från söder, ökar på dagsljuset och minskar temperaturskillnaderna.

8.2.   
  Beskrivning av de mänskliga faktorerna bakom sambandet

”Det var inte förrän på 200-talet e. Kr. som vinodling etablerades på allvar i Lyonnaisregionen.” [Viala P. och Vermorel V., 1902.] År 280 e. Kr. fick gallerna tillåtelse av kejsar Probus att hålla sig med vinrankor, främst i Monts d’Or, nära Lyon.

På 1700-talet ökade handeln med Beaujolaisviner, vilket medförde att vingårdarna förändrades mycket. Under den perioden tog det landskap form som vi skulle få lära känna 2009. 1800-talet var en avgörande period för vingårdarna, i och med de växande städerna, industrialiseringen och transportinfrastrukturens utveckling. I söder riktade man in sig på att producera törstsläckande ljusa och fruktiga viner åt den närliggande marknaden kring Lyon. I norr, där man istället vände sig mot Mâcon och marknaderna i norra Frankrike, föredrog man att producera mer koncentrerade viner lämpliga för lagring och transport.

I slutet av 1920-talet inrättades de första kooperativa vinerierna, som sedan följdes av en andra generation anläggningar på 1950-talet. Detta bidrog till en allmänt förbättrad kvalitet på vinerna och gjorde det möjligt för vinproduktionen i Beaujolais att utvecklas och rationaliseras.

Den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Beaujolais” erkändes genom ett dekret den 12 september 1937. Producenterna i de nordliga kommunerna, vars mäktiga viner som var lämpliga för lagring skilde sig kraftigt från de lättare och fruktigare vinerna söderifrån, ville distansera sig och begärde att få en egen kontrollerad ursprungsbeteckning erkänd. År 1943 ledde deras aktioner till att det offentliggjordes en förteckning över 31 kommuner som hade tillstånd att lägga till sitt namn till beteckningen ”Beaujolais”. Den 21 april 1950 grupperades de 31 kommunerna till en enhet som kännetecknades av att man lade till uttrycket ”Villages”.

Beaujolais är den enda vinodlarregion där andelen nouveau-vin [nytt] är så pass hög, främst tack vare gamay N-sorten och dess förmåga att producera vin primeur [tidigt vin]. Sedan 1800-talet har det funnits några högprofessionella handlare som köper upp vinet så snart det är färdigt, fraktar bort det genast och under de följande veckorna levererar ”Beaujolais nouveau” till distributörer, barägare och restaurangägare i Paris och Lyon. Vinerna jäser ofta färdigt under transporten, och blir därmed maximalt skyddade från att bli förstörda.

Historien bakom ”Beaujolais nouveau” präglas av hur regelverket har utvecklats. År 1951 begärde Union Viticole du Beaujolais att få sälja sina viner ”tidigt”, före den 15 december. Det ledde till att det den 13 november 1951 offentliggjordes ett administrativt meddelande om indirekta skatter, med villkor ”för att vissa viner med en kontrollerad beteckning kan få marknadsföras i detta nu, utan att invänta det allmänna utsläppandet den 15 december”. I och med detta hade fenomenet ”Beaujolais nouveau” officiellt sett dagens ljus. Det var dock inte förrän 1985 som ”Beaujolais nouveau” skulle börja släppas ut på konsumentmarknaden den tredje torsdagen i november.

De volymer som släpptes ut på marknaden ökade dramatiskt från 1960-talet och framåt, och nådde upp till 500 000 hektoliter i mitten av 1980-talet, men kom aldrig över hälften av Beaujolais totala produktion. För att säkerställa att de ”tidiga” vinerna blir klara fort, att den malolaktiska jäsningen är fullständig och att vinerna är friska, lättdruckna, aromatiska och fruktiga, brukar producenterna – beroende på årgång – gynna sina tidigast mognande jordlotter, använda kortare macerationstider och välja cuvéer som uttrycker druvornas frasighet och de särskilda aromerna från jäsningen. Dessa tekniska begränsningar gör att varje företag begränsar produktionen av ”primeur”-viner till bara en del av skörden.

Vingårdarna är ägnade åt produktion av röda viner, roséviner och vita viner. För röda viner och roséviner är den väsentliga druvsorten gamay N. För att kontrollera denna sorts fertilitet kortskottsbeskär man vinstockarna, främst med gobeletuppbindning.

De vita vinerna görs uteslutande av sorten chardonnay B.

För att bevara den fruktiga karaktären på bästa sätt brukar producenterna använda en vinifieringsmetod som är typisk för Beaujolais och som har inspirerats av metoden med delvis kolsyrejäsning.

”Beaujolais”-vingårdarna kännetecknas av små jordlotter (i genomsnitt 0,3 hektar), vilket skapar ett lapptäckesliknande vinodlingslandskap. Under 2018 stod viner under den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Beaujolais” för ca 4 500 hektar med en produktion på 240 000 hektoliter, medan viner med uttrycket ”Villages” eller namnet på druvornas ursprungskommun stod för ca 3 700 hektar med en årsproduktion på nästan 200 000 hektoliter vin fördelat på 1 900 aktörer, 9 kooperativa vinerier och ett antal jäskällare (vinframställande vinhandlare).

8.3.   
  Samspel mellan de olika sambanden

”Beaujolais” är en ursprunglig vinodlingsregion och omfattar ca 50 kilometer från södra Mâcon och så långt som till Lyon. Även om upplandet når höjder på 1 000 m över havet, återfinns inte vinstockarna över 550 m. De upptar vanligen de sluttningar där det är förmiddagssol, och åtnjuter där ett tempererat klimat, regelbunden vattning och en ljus omgivning som erinrar om södern och Rhônedalen. Den sköld som formas av ”Monts de Beaujolais” i väst ger det geografiska området ljus- och regnförhållanden som är särskilt gynnsamma för druvornas mognad, koncentration och goda hälsa.

Men även om det geografiska området är skenbart enhetligt finns där också en viss mångfald, både sett till geologi och landskap. Denna mångfald återspeglas i sortimentet av viner, som är aningen mäktiga och färgade i norr, där vinrankorna växer i sur jord, eller allmänt fruktigare och ljusare i söder där vinrankorna växer främst på kalksubstrat.

De jordlotter som är avgränsade för druvskörd är belägna på fattig, väldränerad jord på granit- och lerkalksluttningar. Terrängen och landskapet som är vidöppet mot öster skyddar druvorna från morgondaggen, medan kullarnas höjder skyddar vingårdarna från den vinterdimma som Saônedalen ofta är insvept i.

Vinstockar avsedda för produktion av viner med uttrycket ”Villages” planteras endast på jordlotter med sur jord, i den norra delen av det geografiska området, på de paleozoiska substraten eller på de kvartära konerna som utgår från dem.

Under generationerna har människor lärt sig att utnyttja landets särdrag och anpassat sina metoder för vintillverkning av sorten gamay N. Tack vare den sortens särskilda egenskaper kännetecknas ”Beaujolais”-vingårdarna av en mycket stark inriktning på produktion av unga viner. Dessa nouveau-viner är till själva karaktären unga viner som uttrycker årgångens aromatiska rikedom och visar de kvaliteter av styrka och balans som kommer fram genom en kanske längre macerationsprocess men framför allt om vinerna får lagras en tid. För viner med uttrycket ”primeur” eller ”nouveau” är alltså vinframställningsprocessen utformad på ett sådant sätt att det gynnar fruktiga, spänstiga och friska viner. Macerationen av viner avsedda att lagras är vanligen mer avancerad, så att det ska gå att utveckla den aromatiska komplexiteten och tanninstrukturen, som får vinerna att åldras väl.

Lerjordarna i det geografiska området för den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Beaujolais” gör det möjligt att producera cuvéer som är rika på färg och mjuka i smaken. Jordlotter som är avsedda för produktion av viner med uttrycket ”Villages”, och som är belägna på sandiga jordar som bildats av kristallina bergarter, ger möjlighet att producera balanserade, harmoniska och långvariga aromatiska viner.

Trots att tätorten Lyon utgör en lättåtkomlig marknad för vinerna, kunde de här vingårdarna också leda en betydande andel av sin produktion till Paris, redan långt innan järnvägarna kom. Under 1800- och 1900-talet kunde ”Beaujolais”-vinerna, tack vare den slagkraft de fick med sin status i Paris och Lyon, sprida sig i hela Frankrike och ut i världen. ”Beaujolais” kallas ibland för ”Lyons tredje flod”, vid sidan av Saône och Rhône, vilket anspelar på dess popularitet. Redan på 1800-talet brukade producenter och handlare vara tidiga med att få ut sin skörd på marknaden. På 1950-talet inledde och främjade lokala företag marknadsföringen av ”primeur”-viner.

De åtskilliga avsmakningslokalerna och den helt nya vinvägen gör det möjligt att locka kunder och få dem att bekanta sig med ”Beaujolais” rikedomar.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Omedelbart närområde

Rättslig ram

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret

Det omedelbara närområdet, som fastställts genom undantag för vinframställning, vinberedning och lagring, omfattar följande kommuner, på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex:

| — | Departementet Côte-d’Or: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L'Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Valforêt (endast den del som motsvarar den tidigare kommunen Clémencey), Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée och Vougeot. |
| --- | --- |

—

Departementet Côte-d’Or: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L'Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Valforêt (endast den del som motsvarar den tidigare kommunen Clémencey), Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée och Vougeot.

Omedelbart närområde

Rättslig ram

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret

Det omedelbara närområdet, som fastställts genom undantag för vinframställning, vinberedning och lagring, omfattar följande kommuner, på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex:

| — | Departementet Rhône: Chasselay, Dardilly, Deux-Grosnes (endast den del som motsvarar den tidigare kommunen Avenas), Dracé, Fleurieux-sur-l'Arbresle, Sain-Bel, Taponas och Villefranche-sur-Saône. |
| --- | --- |

—

Departementet Rhône: Chasselay, Dardilly, Deux-Grosnes (endast den del som motsvarar den tidigare kommunen Avenas), Dracé, Fleurieux-sur-l'Arbresle, Sain-Bel, Taponas och Villefranche-sur-Saône.

| — | Departementet Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère (endast den del som motsvarar den tidigare kommunen La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l'Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Vallerin, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (endast den del som motsvarar de tidigare kommunerna Donzy-le-National, Massy och La Vineuse), Vinzelles och Viré. |
| --- | --- |

—

Departementet Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère (endast den del som motsvarar den tidigare kommunen La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l'Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Vallerin, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (endast den del som motsvarar de tidigare kommunerna Donzy-le-National, Massy och La Vineuse), Vinzelles och Viré.

Omedelbart närområde

Rättslig ram

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret

Det omedelbara närområdet, som fastställts genom undantag för vinframställning, vinberedning och lagring, omfattar följande kommuner, på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex:

| — | Departementet Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (endast den del som motsvarar de tidigare kommunerna Champvallon, Villiers sur Tholon och Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers och Yrouerre. |
| --- | --- |

—

Departementet Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (endast den del som motsvarar de tidigare kommunerna Champvallon, Villiers sur Tholon och Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers och Yrouerre.

Rättslig ram

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret

| — | Den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn får kompletteras med uttrycket ”Supérieur”. |
| --- | --- |

—

Den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn får kompletteras med uttrycket ”Supérieur”.

| — | Den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn får kompletteras med uttrycket ”Villages”. |
| --- | --- |

—

Den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn får kompletteras med uttrycket ”Villages”.

| — | Den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn får kompletteras med namnet på druvornas ursprungskommun. |
| --- | --- |

—

Den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn får kompletteras med namnet på druvornas ursprungskommun.

| — | Den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn, oavsett om det kompletteras med uttrycket ”Villages” eller inte, får kompletteras med uttrycket ”primeur” eller ”nouveau”. |
| --- | --- |

—

Den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn, oavsett om det kompletteras med uttrycket ”Villages” eller inte, får kompletteras med uttrycket ”primeur” eller ”nouveau”.

| — | På viner som märkts med något av uttrycken ”primeur” eller ”nouveau” måste även årgången anges. |
| --- | --- |

—

På viner som märkts med något av uttrycken ”primeur” eller ”nouveau” måste även årgången anges.

| — | Namnet på druvornas ursprungskommun följer efter namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen och trycks med bokstäver som är identiska i höjd och bredd med de bokstäver som utgör namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

Namnet på druvornas ursprungskommun följer efter namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen och trycks med bokstäver som är identiska i höjd och bredd med de bokstäver som utgör namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen.

| — | Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange en mindre geografisk enhet, förutsatt |
| --- | --- |

—

Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange en mindre geografisk enhet, förutsatt

| — | att det rör sig om en registrerad plats, |
| --- | --- |

—

att det rör sig om en registrerad plats,

| — | att platsen nämns i skördedeklarationen.
  Namnet på den registrerade platsen anges omedelbart efter namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen och trycks med bokstäver som är högst hälften så höga och breda som de bokstäver som utgör namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

att platsen nämns i skördedeklarationen.

Namnet på den registrerade platsen anges omedelbart efter namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen och trycks med bokstäver som är högst hälften så höga och breda som de bokstäver som utgör namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen.

| — | Märkningen av viner med den skyddade ursprungsbeteckningen kan ange den större geografiska enheten ”Vin de Beaujolais”. |
| --- | --- |

—

Märkningen av viner med den skyddade ursprungsbeteckningen kan ange den större geografiska enheten ”Vin de Beaujolais”.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc518a15-dce5-4d62-b5f6-18cdbc38c8f2

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---