# Uradni list C 473/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 473 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6513. december 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 473

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6513. december 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Svet |
| 2022/C 473/01 | Priporočilo Sveta z dne 9. decembra 2022 o krepitvi preprečevanja z zgodnjim odkrivanjem: nov pristop EU k presejanju raka, ki nadomešča Priporočilo Sveta 2003/878/ES | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

2022/C 473/01

Priporočilo Sveta z dne 9. decembra 2022 o krepitvi preprečevanja z zgodnjim odkrivanjem: nov pristop EU k presejanju raka, ki nadomešča Priporočilo Sveta 2003/878/ES

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2022/C 473/02 | Obvestilo osebam in subjektu, za katere veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/2433, in iz Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2428, o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu | 11 |
| 2022/C 473/03 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu | 13 |
| 2022/C 473/04 | Obvestilo osebam, subjektom in organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2432, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2430, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 14 |
| 2022/C 473/05 | Obvestilo fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2432, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2430, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 15 |
| 2022/C 473/06 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 16 |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 473/07 | Menjalni tečaji eura – 12. december 2022 | 18 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2022/C 473/02

Obvestilo osebam in subjektu, za katere veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/2433, in iz Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2428, o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

11

2022/C 473/03

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

13

2022/C 473/04

Obvestilo osebam, subjektom in organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2432, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2430, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

14

2022/C 473/05

Obvestilo fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2432, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2430, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

15

2022/C 473/06

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

16

Evropska komisija

2022/C 473/07

Menjalni tečaji eura – 12. december 2022

18

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 473/08 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 19 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 473/08

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

19

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

| 13.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 473/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 473/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 9. decembra 2022

o krepitvi preprečevanja z zgodnjim odkrivanjem: nov pristop EU k presejanju raka, ki nadomešča Priporočilo Sveta 2003/878/ES

(2022/C 473/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 168(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 168(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije je treba pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavljati visoko raven varovanja zdravja ljudi. Dejavnost Unije, ki dopolnjuje nacionalne politike, je usmerjena k izboljševanju javnega zdravja, preprečevanju telesnih in duševnih obolenj in bolezni ter odpravljanju vzrokov, ki ogrožajo zdravje ljudi. Ta dejavnost vključuje obvladovanje močno razširjenih težkih bolezni s spodbujanjem raziskovanja njihovih vzrokov, prenosa in preprečevanja, pa tudi obveščanja o zdravju, zdravstvene vzgoje in spremljanja. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 168(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije je treba pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavljati visoko raven varovanja zdravja ljudi. Dejavnost Unije, ki dopolnjuje nacionalne politike, je usmerjena k izboljševanju javnega zdravja, preprečevanju telesnih in duševnih obolenj in bolezni ter odpravljanju vzrokov, ki ogrožajo zdravje ljudi. Ta dejavnost vključuje obvladovanje močno razširjenih težkih bolezni s spodbujanjem raziskovanja njihovih vzrokov, prenosa in preprečevanja, pa tudi obveščanja o zdravju, zdravstvene vzgoje in spremljanja.

| (2) | Nadaljnji razvoj presejalnih programov za odkrivanje raka bi moral potekati v skladu z nacionalno zakonodajo ter nacionalnimi in regionalnimi pristojnostmi za organizacijo in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvenega varstva v skladu s členom 168(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(2)

Nadaljnji razvoj presejalnih programov za odkrivanje raka bi moral potekati v skladu z nacionalno zakonodajo ter nacionalnimi in regionalnimi pristojnostmi za organizacijo in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvenega varstva v skladu s členom 168(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (3) | Rak je zelo razširjena bolezen in pomemben povzročitelj smrti po vsej Evropi. Leta 2020 je bil po ocenah diagnosticiran pri 2,7 milijona ljudeh v Uniji. Na podlagi podatkov za leto 2020 se ocenjuje, da bo v življenju za rakom obolela polovica državljanov Unije, kar bo imelo dolgotrajne posledice za kakovost njihovega življenja, le polovica pa bo bolezen premagala. |
| --- | --- |

(3)

Rak je zelo razširjena bolezen in pomemben povzročitelj smrti po vsej Evropi. Leta 2020 je bil po ocenah diagnosticiran pri 2,7 milijona ljudeh v Uniji. Na podlagi podatkov za leto 2020 se ocenjuje, da bo v življenju za rakom obolela polovica državljanov Unije, kar bo imelo dolgotrajne posledice za kakovost njihovega življenja, le polovica pa bo bolezen premagala.

| (4) | Priporočilo Sveta 2003/878/ES (1) določa priporočila o presejalnih pregledih za odkrivanje raka v Uniji. Države članice EU spodbuja k izvajanju zagotovljeno kakovostnih programov za presejanje prebivalstva, pri čemer je ključno prispevalo k boljšemu presejanju raka ter zagotavljanju dostopa velike večine prebivalstva v ciljnih starostnih skupinah iz vseh socialno-ekonomskih skupin in po vsem ozemlju do organiziranega presejanja raka. |
| --- | --- |

(4)

Priporočilo Sveta 2003/878/ES (1) določa priporočila o presejalnih pregledih za odkrivanje raka v Uniji. Države članice EU spodbuja k izvajanju zagotovljeno kakovostnih programov za presejanje prebivalstva, pri čemer je ključno prispevalo k boljšemu presejanju raka ter zagotavljanju dostopa velike večine prebivalstva v ciljnih starostnih skupinah iz vseh socialno-ekonomskih skupin in po vsem ozemlju do organiziranega presejanja raka.

| (5) | Poleg tega so potekale razprave o upravljanju, organizacijskih zahtevah in ocenjevanju presejalnih pregledov za odkrivanje raka, na ravni Unije pa so bile izmenjane informacije in izkušnje, pridobljene pri ukrepih za presejanje raka, podprtimi v okviru programa EU za zdravje (2). |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega so potekale razprave o upravljanju, organizacijskih zahtevah in ocenjevanju presejalnih pregledov za odkrivanje raka, na ravni Unije pa so bile izmenjane informacije in izkušnje, pridobljene pri ukrepih za presejanje raka, podprtimi v okviru programa EU za zdravje (2).

| (6) | Presejanje omogoča zgodnje odkrivanje raka, po možnosti celo preden postane invaziven. Posledično je mogoče učinkovitejše zdravljenje nekaterih lezij in obstaja večja verjetnost, da bolnik ozdravi. Glavni kazalnik učinkovitosti presejalnih pregledov je zmanjšanje smrtnosti zaradi bolezni ali pogostosti invazivnih vrst raka. |
| --- | --- |

(6)

Presejanje omogoča zgodnje odkrivanje raka, po možnosti celo preden postane invaziven. Posledično je mogoče učinkovitejše zdravljenje nekaterih lezij in obstaja večja verjetnost, da bolnik ozdravi. Glavni kazalnik učinkovitosti presejalnih pregledov je zmanjšanje smrtnosti zaradi bolezni ali pogostosti invazivnih vrst raka.

| (7) | Dokazi kažejo na učinkovitost presejanja raka dojk, debelega črevesa in danke ter materničnega vratu, (do določene mere) pljuč in prostate, pod določenimi pogoji pa tudi raka želodca. Za oceno izvedljivosti presejalnega programa bi bilo treba uporabiti vsa merila za odgovorne presejalne preglede, ki sta jih opredelila Wilson in Jungner, (3) ter dodatna merila, ki jih je določila Svetovna zdravstvena organizacija (4). |
| --- | --- |

(7)

Dokazi kažejo na učinkovitost presejanja raka dojk, debelega črevesa in danke ter materničnega vratu, (do določene mere) pljuč in prostate, pod določenimi pogoji pa tudi raka želodca. Za oceno izvedljivosti presejalnega programa bi bilo treba uporabiti vsa merila za odgovorne presejalne preglede, ki sta jih opredelila Wilson in Jungner, (3) ter dodatna merila, ki jih je določila Svetovna zdravstvena organizacija (4).

| (8) | Presejanje je postopek testiranja na bolezni pri ljudeh, pri katerih niso bili ugotovljeni nobeni simptomi. Postopek presejalnih pregledov ima poleg pozitivnega učinka na zmanjšanje smrtnosti zaradi bolezni ali pogostosti invazivnih vrst raka tudi inherentne omejitve, ki lahko negativno vplivajo na prebivalstvo, vključeno v presejanje. Med temi omejitvami so lažno pozitivni rezultati, ki lahko povzročijo zaskrbljenost in zaradi katerih je lahko potrebno dodatno testiranje, ki bi lahko predstavljalo morebitno tveganje, lažno negativni rezultati, ki dajejo lažna zagotovila in s tem povzročajo zamude pri diagnosticiranju, prediagnosticiranje (tj. odkrivanje raka, za katerega se ne pričakuje, da bo povzročil simptomov v življenju bolnika) in posledično prekomerno zdravljenje. Izvajalci zdravstvenih dejavnosti bi se morali pred začetkom izvajanja novih organiziranih presejalnih programov zavedati vseh možnih koristi in tveganj presejanja za posamezno vrsto raka. Te koristi in tveganja je treba predstaviti na razumljiv način, da bodo državljani in državljanke lahko na podlagi informirane odločitve privolili v udeležbo v presejalnih programih. |
| --- | --- |

(8)

Presejanje je postopek testiranja na bolezni pri ljudeh, pri katerih niso bili ugotovljeni nobeni simptomi. Postopek presejalnih pregledov ima poleg pozitivnega učinka na zmanjšanje smrtnosti zaradi bolezni ali pogostosti invazivnih vrst raka tudi inherentne omejitve, ki lahko negativno vplivajo na prebivalstvo, vključeno v presejanje. Med temi omejitvami so lažno pozitivni rezultati, ki lahko povzročijo zaskrbljenost in zaradi katerih je lahko potrebno dodatno testiranje, ki bi lahko predstavljalo morebitno tveganje, lažno negativni rezultati, ki dajejo lažna zagotovila in s tem povzročajo zamude pri diagnosticiranju, prediagnosticiranje (tj. odkrivanje raka, za katerega se ne pričakuje, da bo povzročil simptomov v življenju bolnika) in posledično prekomerno zdravljenje. Izvajalci zdravstvenih dejavnosti bi se morali pred začetkom izvajanja novih organiziranih presejalnih programov zavedati vseh možnih koristi in tveganj presejanja za posamezno vrsto raka. Te koristi in tveganja je treba predstaviti na razumljiv način, da bodo državljani in državljanke lahko na podlagi informirane odločitve privolili v udeležbo v presejalnih programih.

| (9) | Pred sprejetjem odločitev o izvajanju presejalnih programov za odkrivanje raka je treba upoštevati etične, pravne, socialne, zdravstvene, organizacijske in socialno-ekonomske vidike in vidike, povezane z enakostjo spolov ter zdravstvenimi zmogljivostmi in viri. |
| --- | --- |

(9)

Pred sprejetjem odločitev o izvajanju presejalnih programov za odkrivanje raka je treba upoštevati etične, pravne, socialne, zdravstvene, organizacijske in socialno-ekonomske vidike in vidike, povezane z enakostjo spolov ter zdravstvenimi zmogljivostmi in viri.

| (10) | Ustrezno bi bilo treba upoštevati posebne potrebe moških in žensk, starejših, invalidov, prikrajšanih ali marginaliziranih skupin, kot so osebe z manjšinskim rasnim ali etničnim poreklom, težko dosegljivih oseb in oseb, ki se ne odzivajo na vabila za presejalne preglede, skupin z nizkimi dohodki, oseb, ki so preživele raka, ter posameznikov in posameznic, pri katerih obstaja večje tveganje za nastanek raka ali njegovih hujših oblik iz posebnih razlogov, na primer oseb z genetsko ali družinsko predispozicijo, oseb s kroničnimi obolenji jeter ali oseb, pri katerih obstajajo tveganja, povezana z življenjskim slogom, okoljem ali delom. |
| --- | --- |

(10)

Ustrezno bi bilo treba upoštevati posebne potrebe moških in žensk, starejših, invalidov, prikrajšanih ali marginaliziranih skupin, kot so osebe z manjšinskim rasnim ali etničnim poreklom, težko dosegljivih oseb in oseb, ki se ne odzivajo na vabila za presejalne preglede, skupin z nizkimi dohodki, oseb, ki so preživele raka, ter posameznikov in posameznic, pri katerih obstaja večje tveganje za nastanek raka ali njegovih hujših oblik iz posebnih razlogov, na primer oseb z genetsko ali družinsko predispozicijo, oseb s kroničnimi obolenji jeter ali oseb, pri katerih obstajajo tveganja, povezana z življenjskim slogom, okoljem ali delom.

| (11) | Poleg tega bi bilo treba ustrezno upoštevati individualne potrebe invalidov glede podpore ali posebne pomoči pri dostopu do presejanja raka ali prilagojenih kliničnih zmogljivostih, pa tudi potrebe ljudi na oddaljenih območjih, ki imajo velike težave pri dostopu do storitev presejanja raka v svojih regijah. |
| --- | --- |

(11)

Poleg tega bi bilo treba ustrezno upoštevati individualne potrebe invalidov glede podpore ali posebne pomoči pri dostopu do presejanja raka ali prilagojenih kliničnih zmogljivostih, pa tudi potrebe ljudi na oddaljenih območjih, ki imajo velike težave pri dostopu do storitev presejanja raka v svojih regijah.

| (12) | Koristi presejalnega programa za javno zdravje in njegova stroškovna učinkovitost, vključno z morebitnim vplivom na zmanjšanje stroškov zdravstvenih sistemov in sistemov dolgotrajne oskrbe, se dosežejo, če se program izvaja postopoma, organizirano in sistematično, zajema ciljno populacijo ter upošteva z dokazi podprte in posodobljene evropske smernice, skupaj z zagotavljanjem kakovosti, s katerim bi bilo treba zajamčiti ustrezno spremljanje kakovosti presejalnih programov. |
| --- | --- |

(12)

Koristi presejalnega programa za javno zdravje in njegova stroškovna učinkovitost, vključno z morebitnim vplivom na zmanjšanje stroškov zdravstvenih sistemov in sistemov dolgotrajne oskrbe, se dosežejo, če se program izvaja postopoma, organizirano in sistematično, zajema ciljno populacijo ter upošteva z dokazi podprte in posodobljene evropske smernice, skupaj z zagotavljanjem kakovosti, s katerim bi bilo treba zajamčiti ustrezno spremljanje kakovosti presejalnih programov.

| (13) | Stroškovna učinkovitost presejalnih pregledov za odkrivanje raka je odvisna od več dejavnikov, kot so epidemiologija, nastali stroški, organizacija in izvajanje zdravstvenega varstva ter dovolj visoka udeležba ciljne skupine. |
| --- | --- |

(13)

Stroškovna učinkovitost presejalnih pregledov za odkrivanje raka je odvisna od več dejavnikov, kot so epidemiologija, nastali stroški, organizacija in izvajanje zdravstvenega varstva ter dovolj visoka udeležba ciljne skupine.

| (14) | Za sistematično izvajanje so potrebni upravljanje, organizacija s sistemom, ki omogoča pozive/ponovne pozive, in zagotavljanje kakovosti na vseh ravneh, pa tudi učinkovita, ustrezna, dostopna in razpoložljiva diagnostika in zdravljenje ter oskrba po zdravljenju v skladu s smernicami, ki temeljijo na dokazih. |
| --- | --- |

(14)

Za sistematično izvajanje so potrebni upravljanje, organizacija s sistemom, ki omogoča pozive/ponovne pozive, in zagotavljanje kakovosti na vseh ravneh, pa tudi učinkovita, ustrezna, dostopna in razpoložljiva diagnostika in zdravljenje ter oskrba po zdravljenju v skladu s smernicami, ki temeljijo na dokazih.

| (15) | Za izvajanje organiziranih presejalnih programov so potrebni ustrezni podatkovni sistemi. Ti sistemi bi morali vključevati seznam vseh kategorij oseb, ki jih je treba vključiti v presejalne programe, in podatke o vseh presejalnih testih, ocenah in končnih diagnozah, vključno s podatki o stadiju raka, kadar se ta odkrije v okviru presejalnega programa. |
| --- | --- |

(15)

Za izvajanje organiziranih presejalnih programov so potrebni ustrezni podatkovni sistemi. Ti sistemi bi morali vključevati seznam vseh kategorij oseb, ki jih je treba vključiti v presejalne programe, in podatke o vseh presejalnih testih, ocenah in končnih diagnozah, vključno s podatki o stadiju raka, kadar se ta odkrije v okviru presejalnega programa.

| (16) | Vsi postopki zbiranja, shranjevanja, prenašanja in analiziranja podatkov v zdravstvenih registrih ter drugih zadevnih nacionalnih in regionalnih uradnih instrumentih morajo biti popolnoma skladni z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (5). Poleg tega bi si bilo treba pri teh postopkih po potrebi prizadevati za uskladitev in interoperabilnost s postopki zbiranja, shranjevanja in prenašanja podatkov, ki so bili že razviti v okviru drugih pobud, vključno z evropskimi referenčnimi mrežami, namenjenimi raku. |
| --- | --- |

(16)

Vsi postopki zbiranja, shranjevanja, prenašanja in analiziranja podatkov v zdravstvenih registrih ter drugih zadevnih nacionalnih in regionalnih uradnih instrumentih morajo biti popolnoma skladni z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (5). Poleg tega bi si bilo treba pri teh postopkih po potrebi prizadevati za uskladitev in interoperabilnost s postopki zbiranja, shranjevanja in prenašanja podatkov, ki so bili že razviti v okviru drugih pobud, vključno z evropskimi referenčnimi mrežami, namenjenimi raku.

| (17) | V Sporočilu Komisije o omogočanju digitalne preobrazbe zdravstva in zdravstvenega varstva na enotnem digitalnem trgu, krepitvi vloge državljanov in oblikovanju bolj zdrave družbe so določena načela za pomoč pri zagotavljanju interoperabilnosti pri zbiranju, shranjevanju in prenašanju podatkov, ki so bili že razviti v okviru drugih pobud (6), ob popolnem spoštovanju veljavne zakonodaje o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(17)

V Sporočilu Komisije o omogočanju digitalne preobrazbe zdravstva in zdravstvenega varstva na enotnem digitalnem trgu, krepitvi vloge državljanov in oblikovanju bolj zdrave družbe so določena načela za pomoč pri zagotavljanju interoperabilnosti pri zbiranju, shranjevanju in prenašanju podatkov, ki so bili že razviti v okviru drugih pobud (6), ob popolnem spoštovanju veljavne zakonodaje o varstvu podatkov.

| (18) | Kakovostno presejanje vključuje analizo postopkov in rezultatov presejanja ter hitro sporočanje teh rezultatov prebivalstvu in izvajalcem presejanja. |
| --- | --- |

(18)

Kakovostno presejanje vključuje analizo postopkov in rezultatov presejanja ter hitro sporočanje teh rezultatov prebivalstvu in izvajalcem presejanja.

| (19) | To analizo je lažje izvesti, če so podatki o presejanju in ustrezne informacije povezani in interoperabilni z registri raka ter podatki o pojavnosti in smrtnosti. Sekundarna uporaba podatkov iz presejalnih programov je dragocen vir za raziskave v zvezi z rakom in tehnološki napredek na področju njegove oskrbe, zlasti v povezavi z drugimi viri podatkov, kot so genomski podatki. Takšne sekundarne podatke bi lahko pridobivali v okviru evropske digitalne infrastrukture in ob popolnem spoštovanju Uredbe (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(19)

To analizo je lažje izvesti, če so podatki o presejanju in ustrezne informacije povezani in interoperabilni z registri raka ter podatki o pojavnosti in smrtnosti. Sekundarna uporaba podatkov iz presejalnih programov je dragocen vir za raziskave v zvezi z rakom in tehnološki napredek na področju njegove oskrbe, zlasti v povezavi z drugimi viri podatkov, kot so genomski podatki. Takšne sekundarne podatke bi lahko pridobivali v okviru evropske digitalne infrastrukture in ob popolnem spoštovanju Uredbe (EU) 2016/679.

| (20) | Predpogoj za visokokakovostno presejanje je ustrezno usposabljanje osebja. |
| --- | --- |

(20)

Predpogoj za visokokakovostno presejanje je ustrezno usposabljanje osebja.

| (21) | Za presejalne teste za odkrivanje raka so bili določeni posebni kazalniki uspešnosti, ki bi jih bilo treba redno spremljati. |
| --- | --- |

(21)

Za presejalne teste za odkrivanje raka so bili določeni posebni kazalniki uspešnosti, ki bi jih bilo treba redno spremljati.

| (22) | Da bi zagotovili ustrezno organizacijo in nadzor kakovosti v vseh državah članicah, so zelo pomembni ustrezni človeški in finančni viri. Za sofinanciranje dela potrebnih naložb in odhodkov, tudi za raziskave, se lahko uporabijo evropska sredstva za kohezijsko politiko, zlasti iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada plus, pa tudi iz programa EU za zdravje in programa Obzorje Evropa. |
| --- | --- |

(22)

Da bi zagotovili ustrezno organizacijo in nadzor kakovosti v vseh državah članicah, so zelo pomembni ustrezni človeški in finančni viri. Za sofinanciranje dela potrebnih naložb in odhodkov, tudi za raziskave, se lahko uporabijo evropska sredstva za kohezijsko politiko, zlasti iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada plus, pa tudi iz programa EU za zdravje in programa Obzorje Evropa.

| (23) | Sprejeti bi bilo treba ukrepe za zagotovitev enakega dostopa do kakovostnega presejanja, pri čemer bi bilo treba ustrezno upoštevati morebitno potrebo po osredotočanju na določene socialno-ekonomske skupine ali območja z oteženim dostopom do zdravstvenih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(23)

Sprejeti bi bilo treba ukrepe za zagotovitev enakega dostopa do kakovostnega presejanja, pri čemer bi bilo treba ustrezno upoštevati morebitno potrebo po osredotočanju na določene socialno-ekonomske skupine ali območja z oteženim dostopom do zdravstvenih zmogljivosti.

| (24) | Etični, pravni in družbeni predpogoj za presejanje raka je, da se ga lahko ponudi le popolnoma informiranim ljudem brez simptomov in samo v primeru, če so dobro znane koristi in tveganja, povezana s sodelovanjem v programu, in so koristi večje od tveganj, ter je stroškovna učinkovitost presejanja sprejemljiva. Ta ocena bi morala biti sestavni del izvajanja na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(24)

Etični, pravni in družbeni predpogoj za presejanje raka je, da se ga lahko ponudi le popolnoma informiranim ljudem brez simptomov in samo v primeru, če so dobro znane koristi in tveganja, povezana s sodelovanjem v programu, in so koristi večje od tveganj, ter je stroškovna učinkovitost presejanja sprejemljiva. Ta ocena bi morala biti sestavni del izvajanja na nacionalni ravni.

| (25) | Metode presejanja, ki trenutno izpolnjujejo te predpogoje, so navedene v Prilogi. |
| --- | --- |

(25)

Metode presejanja, ki trenutno izpolnjujejo te predpogoje, so navedene v Prilogi.

| (26) | Presejalne teste iz Priloge bi bilo treba ponuditi prebivalstvu le, če program presejalnih pregledov izpolnjuje merila za odgovorne presejalne preglede, ki sta jih opredelila Wilson & Jungner, ter dodatna merila, ki jih je določila Svetovna zdravstvena organizacija. Poleg tega bi lahko presejalne teste ponujali samo v obliki organiziranih programov za presejanje prebivalstva z zagotavljanjem kakovosti na vseh ravneh, če so na voljo zanesljive informacije o koristih in tveganjih, ustrezni viri za izvajanje presejalnih pregledov, nadaljnje preiskave z dodatnimi diagnostičnimi postopki in po potrebi zdravljenje oseb s pozitivnimi rezultati presejalnega testa. |
| --- | --- |

(26)

Presejalne teste iz Priloge bi bilo treba ponuditi prebivalstvu le, če program presejalnih pregledov izpolnjuje merila za odgovorne presejalne preglede, ki sta jih opredelila Wilson & Jungner, ter dodatna merila, ki jih je določila Svetovna zdravstvena organizacija. Poleg tega bi lahko presejalne teste ponujali samo v obliki organiziranih programov za presejanje prebivalstva z zagotavljanjem kakovosti na vseh ravneh, če so na voljo zanesljive informacije o koristih in tveganjih, ustrezni viri za izvajanje presejalnih pregledov, nadaljnje preiskave z dodatnimi diagnostičnimi postopki in po potrebi zdravljenje oseb s pozitivnimi rezultati presejalnega testa.

| (27) | Poleg tega je mogoče presejalne teste iz Priloge, zlasti za raka pljuč, prostate in želodca, izvajati postopoma, da se zagotovijo postopno in ustrezno načrtovanje, pilotno izvajanje in uvajanje presejalnih programov. Presejanje se bo izvajalo na podlagi evropskih smernic, ki temeljijo na dokazih, in shem za zagotavljanje kakovosti, kar naj bi olajšalo uvedbo in spremljanje presejalnih programov. Opozoriti je treba, da je treba pri izvajanju novih presejalnih programov upoštevati nacionalne okoliščine, tj. človeške in finančne vire, cenovno dostopnost ter zmogljivosti zdravstvenega varstva v državah članicah. |
| --- | --- |

(27)

Poleg tega je mogoče presejalne teste iz Priloge, zlasti za raka pljuč, prostate in želodca, izvajati postopoma, da se zagotovijo postopno in ustrezno načrtovanje, pilotno izvajanje in uvajanje presejalnih programov. Presejanje se bo izvajalo na podlagi evropskih smernic, ki temeljijo na dokazih, in shem za zagotavljanje kakovosti, kar naj bi olajšalo uvedbo in spremljanje presejalnih programov. Opozoriti je treba, da je treba pri izvajanju novih presejalnih programov upoštevati nacionalne okoliščine, tj. človeške in finančne vire, cenovno dostopnost ter zmogljivosti zdravstvenega varstva v državah članicah.

| (28) | Priporočene presejalne teste iz Priloge bi bilo treba temeljito preučiti, ker odločitev držav članic glede njihove uvedbe temelji na razpoložljivem strokovnem znanju, določitvi prednostnih nalog v zvezi s človeškimi in finančnimi viri, pa tudi na zmogljivostih zdravstvenega varstva v državah članicah ter razpoložljivosti evropskih smernic in shem za zagotavljanje kakovosti za spremljanje kakovosti presejalnih programov. |
| --- | --- |

(28)

Priporočene presejalne teste iz Priloge bi bilo treba temeljito preučiti, ker odločitev držav članic glede njihove uvedbe temelji na razpoložljivem strokovnem znanju, določitvi prednostnih nalog v zvezi s človeškimi in finančnimi viri, pa tudi na zmogljivostih zdravstvenega varstva v državah članicah ter razpoložljivosti evropskih smernic in shem za zagotavljanje kakovosti za spremljanje kakovosti presejalnih programov.

| (29) | Uvedba novih programov ali tehnik presejanja raka, ki vključujejo ionizirajoče sevanje, mora biti v celoti v skladu z določbami Direktive Sveta 2013/59/Euratom z dne 5. decembra 2013 o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo pred nevarnostmi zaradi ionizirajočega sevanja in o razveljavitvi direktiv 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom in 2003/122/Euratom (7), tudi kar zadeva odgovornost držav članic, da zagotovijo ustrezno usposabljanje zadevnega strokovnega osebja o varstvu pred sevanjem pri uporabi zadevne tehnike, izvajanje programov zagotavljanja kakovosti in nadzora kakovosti radiološke opreme, ocenjevanje doz sevanja in določanje diagnostičnih referenčnih nivojev ter zagotavljanje sodelovanja izvedencev medicinske fizike pri optimizaciji postopkov slikanja. |
| --- | --- |

(29)

Uvedba novih programov ali tehnik presejanja raka, ki vključujejo ionizirajoče sevanje, mora biti v celoti v skladu z določbami Direktive Sveta 2013/59/Euratom z dne 5. decembra 2013 o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo pred nevarnostmi zaradi ionizirajočega sevanja in o razveljavitvi direktiv 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom in 2003/122/Euratom (7), tudi kar zadeva odgovornost držav članic, da zagotovijo ustrezno usposabljanje zadevnega strokovnega osebja o varstvu pred sevanjem pri uporabi zadevne tehnike, izvajanje programov zagotavljanja kakovosti in nadzora kakovosti radiološke opreme, ocenjevanje doz sevanja in določanje diagnostičnih referenčnih nivojev ter zagotavljanje sodelovanja izvedencev medicinske fizike pri optimizaciji postopkov slikanja.

| (30) | Metodologije presejanja se stalno razvijajo. Uporabo priporočenih metodologij presejanja bi zato morale spremljati hkratne in sistematične ocene kakovosti, uporabnosti in stroškovne učinkovitosti novih metod, če je to upravičeno na podlagi razpoložljivih podatkov. Na podlagi aktualnega in prihodnjega dela, vključno z razvojem evropskih smernic in shemami za zagotavljanje kakovosti, bi lahko opredelili nove pristope k presejanju in nove metode, ki bi sčasoma lahko nadomestili ali dopolnili teste iz Priloge ali bi se lahko uporabljali za druge vrste raka. |
| --- | --- |

(30)

Metodologije presejanja se stalno razvijajo. Uporabo priporočenih metodologij presejanja bi zato morale spremljati hkratne in sistematične ocene kakovosti, uporabnosti in stroškovne učinkovitosti novih metod, če je to upravičeno na podlagi razpoložljivih podatkov. Na podlagi aktualnega in prihodnjega dela, vključno z razvojem evropskih smernic in shemami za zagotavljanje kakovosti, bi lahko opredelili nove pristope k presejanju in nove metode, ki bi sčasoma lahko nadomestili ali dopolnili teste iz Priloge ali bi se lahko uporabljali za druge vrste raka.

| (31) | Mednarodno tehnično sodelovanje, zlasti v okviru Mednarodne agencije SZO za raziskave raka, lahko prispeva k izboljšanju presejalnih programov in smernic v EU in po svetu. |
| --- | --- |

(31)

Mednarodno tehnično sodelovanje, zlasti v okviru Mednarodne agencije SZO za raziskave raka, lahko prispeva k izboljšanju presejalnih programov in smernic v EU in po svetu.

| (32) | Evropska unija lahko z Uredbo 2021/2282 Evropskega parlamenta in Sveta (8) o vrednotenju zdravstvenih tehnologij podpre prostovoljno sodelovanje med državami članicami, da bi se pridobili dejanski dokazi v zvezi z diagnostiko, ki se uporablja za dopolnjevanje programov preprečevanja ali presejalnih pregledov. |
| --- | --- |

(32)

Evropska unija lahko z Uredbo 2021/2282 Evropskega parlamenta in Sveta (8) o vrednotenju zdravstvenih tehnologij podpre prostovoljno sodelovanje med državami članicami, da bi se pridobili dejanski dokazi v zvezi z diagnostiko, ki se uporablja za dopolnjevanje programov preprečevanja ali presejalnih pregledov.

| (33) | Svet je v sklepih z dne 28. maja 2008 o zmanjšanju bremena raka Komisijo pozval, naj preuči ovire za uspešno izvajanje preizkušenih metod presejanja ter državam članicam zagotovi srednje- in dolgoročno znanstveno in strokovno podporo pri izvajanju Priporočila 2003/878/ES. |
| --- | --- |

(33)

Svet je v sklepih z dne 28. maja 2008 o zmanjšanju bremena raka Komisijo pozval, naj preuči ovire za uspešno izvajanje preizkušenih metod presejanja ter državam članicam zagotovi srednje- in dolgoročno znanstveno in strokovno podporo pri izvajanju Priporočila 2003/878/ES.

| (34) | V drugem poročilu o izvajanju Priporočila 2003/878/ES iz maja 2017 je bilo priporočeno, da se navedeno priporočilo posodobi, saj so bili od leta 2003 potrjeni in v državah članicah EU uvedeni novi presejalni testi in protokoli, ter da se vključijo politike za redno posodabljanje smernic o presejanju raka in poročil o izvajanju. |
| --- | --- |

(34)

V drugem poročilu o izvajanju Priporočila 2003/878/ES iz maja 2017 je bilo priporočeno, da se navedeno priporočilo posodobi, saj so bili od leta 2003 potrjeni in v državah članicah EU uvedeni novi presejalni testi in protokoli, ter da se vključijo politike za redno posodabljanje smernic o presejanju raka in poročil o izvajanju.

| (35) | Komisija je 22. aprila 2021 prek svojega mehanizma za znanstveno svetovanje skupino glavnih znanstvenih svetovalcev pooblastila za pripravo znanstvenega mnenja o izboljšanju presejanja raka v Uniji s posebnim poudarkom na: (i) zagotavljanju, da obstoječi presejalni programi za odkrivanje raka materničnega vratu, debelega črevesa in danke ter dojk vključujejo najsodobnejša znanstvena spoznanja, (ii) znanstveni podlagi za razširitev presejalnih programov za odkrivanje raka na druge vrste raka, npr. raka pljuč, prostate in želodca, in njihovi izvedljivosti po vsej Uniji ter (iii) glavnih znanstvenih elementih, ki jih je treba upoštevati za izboljšanje presejanja raka na podlagi tveganja in zgodnjega odkrivanja te bolezni po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je 22. aprila 2021 prek svojega mehanizma za znanstveno svetovanje skupino glavnih znanstvenih svetovalcev pooblastila za pripravo znanstvenega mnenja o izboljšanju presejanja raka v Uniji s posebnim poudarkom na: (i) zagotavljanju, da obstoječi presejalni programi za odkrivanje raka materničnega vratu, debelega črevesa in danke ter dojk vključujejo najsodobnejša znanstvena spoznanja, (ii) znanstveni podlagi za razširitev presejalnih programov za odkrivanje raka na druge vrste raka, npr. raka pljuč, prostate in želodca, in njihovi izvedljivosti po vsej Uniji ter (iii) glavnih znanstvenih elementih, ki jih je treba upoštevati za izboljšanje presejanja raka na podlagi tveganja in zgodnjega odkrivanja te bolezni po vsej Uniji.

| (36) | Komisija je 30. junija 2021 predstavila nove, na dokazih temelječe evropske smernice in sheme za zagotavljanje kakovosti v zvezi z rakom dojk (9) ter evropski informacijski sistem o raku (10) kot ključni sistem za spremljanje in napovedovanje bremena raka. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je 30. junija 2021 predstavila nove, na dokazih temelječe evropske smernice in sheme za zagotavljanje kakovosti v zvezi z rakom dojk (9) ter evropski informacijski sistem o raku (10) kot ključni sistem za spremljanje in napovedovanje bremena raka.

| (37) | Svet je v sklepih z dne 10. decembra 2021 o krepitvi evropske zdravstvene unije opozoril, da so zdravstvene, gospodarske in socialne negotovosti zaradi pandemije COVID-19 povzročile prekinitev programov za promocijo zdravja in preprečevanje bolezni ter da se je zaradi hude obremenjenosti bolnišnic poslabšal dostop do zgodnjega odkrivanja in zdravljenja raka, kar bi lahko imelo škodljive posledice za obolevnost za rakom in preživetje te bolezni. |
| --- | --- |

(37)

Svet je v sklepih z dne 10. decembra 2021 o krepitvi evropske zdravstvene unije opozoril, da so zdravstvene, gospodarske in socialne negotovosti zaradi pandemije COVID-19 povzročile prekinitev programov za promocijo zdravja in preprečevanje bolezni ter da se je zaradi hude obremenjenosti bolnišnic poslabšal dostop do zgodnjega odkrivanja in zdravljenja raka, kar bi lahko imelo škodljive posledice za obolevnost za rakom in preživetje te bolezni.

| (38) | Svet je v navedenih sklepih Komisijo pozval, naj po potrebi zagotovi učinkovito izvajanje evropskega načrta za boj proti raku in države članice podpre pri izvajanju učinkovitih ukrepov za obvladovanje raka z ustreznimi instrumenti in orodji, pri čemer naj razmisli o predložitvi predloga za posodobitev Priporočila 2003/878/ES. |
| --- | --- |

(38)

Svet je v navedenih sklepih Komisijo pozval, naj po potrebi zagotovi učinkovito izvajanje evropskega načrta za boj proti raku in države članice podpre pri izvajanju učinkovitih ukrepov za obvladovanje raka z ustreznimi instrumenti in orodji, pri čemer naj razmisli o predložitvi predloga za posodobitev Priporočila 2003/878/ES.

| (39) | Komisija je 3. februarja 2021 v sporočilu o evropskem načrtu za boj proti raku (COM(2021) 44 final) napovedala razvoj novega programa za presejanje raka, ki ga podpira EU in ki bo državam članicam pomagal zagotoviti, da bodo do leta 2025 zagotovljeni presejalni pregledi za 90 % prebivalstva EU, ki izpolnjuje pogoje za presejalne programe za odkrivanje raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke. Program bo podprt s financiranjem Unije, usmerjen pa bo v izboljšave na treh ključnih področjih: dostop, kakovost in diagnostika. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je 3. februarja 2021 v sporočilu o evropskem načrtu za boj proti raku (COM(2021) 44 final) napovedala razvoj novega programa za presejanje raka, ki ga podpira EU in ki bo državam članicam pomagal zagotoviti, da bodo do leta 2025 zagotovljeni presejalni pregledi za 90 % prebivalstva EU, ki izpolnjuje pogoje za presejalne programe za odkrivanje raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke. Program bo podprt s financiranjem Unije, usmerjen pa bo v izboljšave na treh ključnih področjih: dostop, kakovost in diagnostika.

| (40) | Novi program za presejanje raka, ki ga podpira EU v okviru evropskega načrta za boj proti raku, predvideva tudi revizijo Priporočila Sveta 2003/878/ES, vključno s posodobitvijo testov, ki se uporabljajo za raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke, pa tudi morebitno razširitev organiziranih presejalnih programov na dodatne vrste raka, in sicer na raka pljuč, prostate in želodca, ob upoštevanju novega, na dokazih temelječega znanja. |
| --- | --- |

(40)

Novi program za presejanje raka, ki ga podpira EU v okviru evropskega načrta za boj proti raku, predvideva tudi revizijo Priporočila Sveta 2003/878/ES, vključno s posodobitvijo testov, ki se uporabljajo za raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke, pa tudi morebitno razširitev organiziranih presejalnih programov na dodatne vrste raka, in sicer na raka pljuč, prostate in želodca, ob upoštevanju novega, na dokazih temelječega znanja.

| (41) | Skupina glavnih znanstvenih svetovalcev Komisije je 2. marca 2022 objavila znanstveno mnenje o presejalnih pregledih za odkrivanje raka v Evropski uniji, namenjeno izboljšanju presejalnih pregledov za odkrivanje raka v Uniji. V tem mnenju sta priporočeni posodobitev presejalne metodologije in testov za odkrivanje raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke ter razširitev organiziranih presejalnih programov za odkrivanje raka na raka pljuč in prostate, pod določenimi pogoji pa tudi na raka želodca, kot je navedeno v Prilogi. Mnenje temelji na poročilu o pregledu dokazov z naslovom Improving cancer screening in the European Union (Izboljšanje presejanja raka v Evropski uniji), ki ga je pripravil konzorcij Science Advice for Policy by European Academies (SAPEA). |
| --- | --- |

(41)

Skupina glavnih znanstvenih svetovalcev Komisije je 2. marca 2022 objavila znanstveno mnenje o presejalnih pregledih za odkrivanje raka v Evropski uniji, namenjeno izboljšanju presejalnih pregledov za odkrivanje raka v Uniji. V tem mnenju sta priporočeni posodobitev presejalne metodologije in testov za odkrivanje raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke ter razširitev organiziranih presejalnih programov za odkrivanje raka na raka pljuč in prostate, pod določenimi pogoji pa tudi na raka želodca, kot je navedeno v Prilogi. Mnenje temelji na poročilu o pregledu dokazov z naslovom Improving cancer screening in the European Union (Izboljšanje presejanja raka v Evropski uniji), ki ga je pripravil konzorcij Science Advice for Policy by European Academies (SAPEA).

| (42) | Skupina glavnih znanstvenih svetovalcev Komisije je poleg tega svetovala, naj se za izboljšanje zgodnjega odkrivanja in presejanja raka na podlagi tveganja po vsej Uniji izkoristijo hitro razvijajoče se tehnološke možnosti in znanstvena spoznanja. |
| --- | --- |

(42)

Skupina glavnih znanstvenih svetovalcev Komisije je poleg tega svetovala, naj se za izboljšanje zgodnjega odkrivanja in presejanja raka na podlagi tveganja po vsej Uniji izkoristijo hitro razvijajoče se tehnološke možnosti in znanstvena spoznanja.

| (43) | Evropski parlament je 16. februarja 2022 sprejel Resolucijo o krepitvi Evrope v boju proti raku – za celovito in usklajeno strategijo, v kateri je upošteval tudi delovni dokument Posebnega odbora za boj proti raku z dne 27. oktobra 2020 z naslovom Inputs of the Special Committee on Beating Cancer to influence the future Europe’s Beating Cancer Plan (Prispevki Posebnega odbora za boj proti raku, ki bodo vplivali na prihodnji evropski načrt za boj proti raku). V njej se je zavzel za uvedbo novega programa za presejanje raka, ki ga podpira EU, kakor je bil napovedan v evropskem načrtu za boj proti raku. |
| --- | --- |

(43)

Evropski parlament je 16. februarja 2022 sprejel Resolucijo o krepitvi Evrope v boju proti raku – za celovito in usklajeno strategijo, v kateri je upošteval tudi delovni dokument Posebnega odbora za boj proti raku z dne 27. oktobra 2020 z naslovom Inputs of the Special Committee on Beating Cancer to influence the future Europe’s Beating Cancer Plan (Prispevki Posebnega odbora za boj proti raku, ki bodo vplivali na prihodnji evropski načrt za boj proti raku). V njej se je zavzel za uvedbo novega programa za presejanje raka, ki ga podpira EU, kakor je bil napovedan v evropskem načrtu za boj proti raku.

| (44) | Evropski parlament je Komisijo v resoluciji pozval, naj na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov v ta program vključi tudi druge vrste raka in določi jasne cilje za vsako vrsto te bolezni, pa tudi, naj vsaki dve leti oceni rezultate programa za presejanje raka z vidika enakega dostopa ciljne populacije, da bi spremljali neenakosti med državami članicami in regijami, ter predlaga ustrezne nove ukrepe in presejalne programe poveže z najnovejšimi rezultati raziskav o presejanju raka – |
| --- | --- |

(44)

Evropski parlament je Komisijo v resoluciji pozval, naj na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov v ta program vključi tudi druge vrste raka in določi jasne cilje za vsako vrsto te bolezni, pa tudi, naj vsaki dve leti oceni rezultate programa za presejanje raka z vidika enakega dostopa ciljne populacije, da bi spremljali neenakosti med državami članicami in regijami, ter predlaga ustrezne nove ukrepe in presejalne programe poveže z najnovejšimi rezultati raziskav o presejanju raka –

PRIPOROČA DRŽAVAM ČLANICAM, NAJ:

| | Izvajanje presejalnih programov za odkrivanje raka






  (1) | v okviru nacionalnih prednostnih nalog s sistematičnimi programi za presejanje prebivalstva ponujajo presejanje raka, ki temelji na dokazih in je osredotočeno na posameznika, in pri tem upoštevajo osnovna načela varnosti, etike, udeležbe javnosti in pravičnosti, ter, kadar je potrebno in primerno, ponujajo tveganjsko stratificirano presejanje; vrste raka in zadevne ciljne populacije, ki bi jih bilo treba zajeti, so navedene v Prilogi; |
| --- | --- | --- |

Izvajanje presejalnih programov za odkrivanje raka

(1)

v okviru nacionalnih prednostnih nalog s sistematičnimi programi za presejanje prebivalstva ponujajo presejanje raka, ki temelji na dokazih in je osredotočeno na posameznika, in pri tem upoštevajo osnovna načela varnosti, etike, udeležbe javnosti in pravičnosti, ter, kadar je potrebno in primerno, ponujajo tveganjsko stratificirano presejanje; vrste raka in zadevne ciljne populacije, ki bi jih bilo treba zajeti, so navedene v Prilogi;

| (2) | v okviru nacionalnih prednostnih nalog izvajajo dostopne presejalne programe v skladu z evropskimi smernicami in shemami zagotavljanja kakovosti, kadar te obstajajo, in sicer postopoma, ob upoštevanju razpoložljivih človeških in finančnih virov ter virov za zdravstveno varstvo, namenjenih izvajanju presejalnih programov; |
| --- | --- |

(2)

v okviru nacionalnih prednostnih nalog izvajajo dostopne presejalne programe v skladu z evropskimi smernicami in shemami zagotavljanja kakovosti, kadar te obstajajo, in sicer postopoma, ob upoštevanju razpoložljivih človeških in finančnih virov ter virov za zdravstveno varstvo, namenjenih izvajanju presejalnih programov;

| (3) | spodbujajo razvoj pilotnih protokolov, smernic in kazalnikov za tveganjsko stratificirano presejanje, da bi zagotovile visokokakovostne in dostopne presejalne programe za odkrivanje raka na nacionalni in po potrebi regionalni ravni z ustrezno ozemeljsko pokritostjo, vključno s podeželskimi in oddaljenimi območji; |
| --- | --- |

(3)

spodbujajo razvoj pilotnih protokolov, smernic in kazalnikov za tveganjsko stratificirano presejanje, da bi zagotovile visokokakovostne in dostopne presejalne programe za odkrivanje raka na nacionalni in po potrebi regionalni ravni z ustrezno ozemeljsko pokritostjo, vključno s podeželskimi in oddaljenimi območji;

| (4) | zagotovijo, da so udeležencem v presejalnih pregledih na razumljiv način predstavljene njihove koristi in tveganja, vključno z morebitnim prediagnosticiranjem in prekomernim zdravljenjem, po možnosti tudi v pogovoru med zdravstvenim strokovnim delavcem in udeležencem, da lahko informirano privolijo v udeležbo v presejalnih programih, ter da se upoštevajo načela zdravstvene pismenosti in informiranega odločanja za povečanje udeležbe in pravičnosti; |
| --- | --- |

(4)

zagotovijo, da so udeležencem v presejalnih pregledih na razumljiv način predstavljene njihove koristi in tveganja, vključno z morebitnim prediagnosticiranjem in prekomernim zdravljenjem, po možnosti tudi v pogovoru med zdravstvenim strokovnim delavcem in udeležencem, da lahko informirano privolijo v udeležbo v presejalnih programih, ter da se upoštevajo načela zdravstvene pismenosti in informiranega odločanja za povečanje udeležbe in pravičnosti;

| (5) | posameznikom s pozitivnim presejalnim testom zagotovijo ustrezne, pravočasne in dodatne diagnostične postopke in zdravljenje; ponudijo oskrbo po zdravljenju in psihološko oskrbo, kadar je to potrebno, možno in ustrezno, pri čemer je treba med drugim upoštevati človeške in finančne vire ter zmogljivosti zdravstvenega varstva v državah članicah; |
| --- | --- |

(5)

posameznikom s pozitivnim presejalnim testom zagotovijo ustrezne, pravočasne in dodatne diagnostične postopke in zdravljenje; ponudijo oskrbo po zdravljenju in psihološko oskrbo, kadar je to potrebno, možno in ustrezno, pri čemer je treba med drugim upoštevati človeške in finančne vire ter zmogljivosti zdravstvenega varstva v državah članicah;

| (6) | zagotovijo človeške in finančne vire za ustrezno organizacijo in nadzor kakovosti, ki bosta prilagojena potrebam na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(6)

zagotovijo človeške in finančne vire za ustrezno organizacijo in nadzor kakovosti, ki bosta prilagojena potrebam na nacionalni ravni;

| (7) | na podlagi ocene odločijo o nacionalnem ali regionalnem izvajanju presejalnega programa za odkrivanje raka glede na breme bolezni in razpoložljive vire za zdravstveno varstvo, stranske učinke in stroškovne učinke presejanja raka ter izkušnje z znanstvenimi preskušanji in pilotnimi projekti; |
| --- | --- |

(7)

na podlagi ocene odločijo o nacionalnem ali regionalnem izvajanju presejalnega programa za odkrivanje raka glede na breme bolezni in razpoložljive vire za zdravstveno varstvo, stranske učinke in stroškovne učinke presejanja raka ter izkušnje z znanstvenimi preskušanji in pilotnimi projekti;

| (8) | si prizadevajo za vzpostavitev sistema sistematičnih pozivov/ponovnih pozivov in zagotavljanje kakovosti na vseh ustreznih ravneh, pa tudi za učinkovito in ustrezno diagnostiko, zdravljenje in oskrbo po zdravljenju v skladu s smernicami, ki temeljijo na dokazih; |
| --- | --- |

(8)

si prizadevajo za vzpostavitev sistema sistematičnih pozivov/ponovnih pozivov in zagotavljanje kakovosti na vseh ustreznih ravneh, pa tudi za učinkovito in ustrezno diagnostiko, zdravljenje in oskrbo po zdravljenju v skladu s smernicami, ki temeljijo na dokazih;

| (9) | zagotovijo, da je ustrezno upoštevana zakonodaja o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

(9)

zagotovijo, da je ustrezno upoštevana zakonodaja o varstvu podatkov;

| | Evidentiranje in upravljanje podatkov o presejanju






  (10) | uporabljajo ustrezne podatkovne sisteme za izvajanje organiziranih presejalnih programov za odkrivanje raka; |
| --- | --- | --- |

Evidentiranje in upravljanje podatkov o presejanju

(10)

uporabljajo ustrezne podatkovne sisteme za izvajanje organiziranih presejalnih programov za odkrivanje raka;

| (11) | z ustreznimi sredstvi zagotovijo, da se k udeležbi v presejalnem programu za odkrivanje raka povabijo vse osebe, ki jim je ta program namenjen; |
| --- | --- |

(11)

z ustreznimi sredstvi zagotovijo, da se k udeležbi v presejalnem programu za odkrivanje raka povabijo vse osebe, ki jim je ta program namenjen;

| (12) | si prizadevajo za zbiranje, upravljanje in vrednotenje podatkov o vseh presejalnih testih, ocenah in končnih diagnozah, vključno s podatki o stadiju raka, kadar se ta odkrije v okviru presejalnega programa za odkrivanje raka; |
| --- | --- |

(12)

si prizadevajo za zbiranje, upravljanje in vrednotenje podatkov o vseh presejalnih testih, ocenah in končnih diagnozah, vključno s podatki o stadiju raka, kadar se ta odkrije v okviru presejalnega programa za odkrivanje raka;

| (13) | zbirajo, upravljajo in vrednotijo podatke ter po potrebi razmislijo o dajanju teh podatkov na voljo za raziskave na področju raka, vključno z raziskavami o izvajanju in razvojem izboljšanih tehnoloških možnosti za zgodnje odkrivanje in preprečevanje raka, ob popolnem spoštovanju veljavne zakonodaje o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

(13)

zbirajo, upravljajo in vrednotijo podatke ter po potrebi razmislijo o dajanju teh podatkov na voljo za raziskave na področju raka, vključno z raziskavami o izvajanju in razvojem izboljšanih tehnoloških možnosti za zgodnje odkrivanje in preprečevanje raka, ob popolnem spoštovanju veljavne zakonodaje o varstvu podatkov;

| | Spremljanje






  (14) | redno spremljajo postopek in rezultate organiziranega presejanja raka ter o teh rezultatih hitro poročajo javnosti in osebju, ki izvaja presejalne preglede; |
| --- | --- | --- |

Spremljanje

(14)

redno spremljajo postopek in rezultate organiziranega presejanja raka ter o teh rezultatih hitro poročajo javnosti in osebju, ki izvaja presejalne preglede;

| (15) | si prizadevajo zagotoviti ustrezno obdelavo podatkov in informacij v evropskem informacijskem sistemu o raku, da se omogoči spremljanje uspešnosti presejanja raka in kazalnikov učinka, pa tudi drugih dodatnih informacij, ob popolnem spoštovanju veljavne zakonodaje o varstvu podatkov. Pri izvajanju spremljanja bi bilo treba upoštevati zmogljivost in vire v državah članicah, pri čemer samo spremljanje ne bi smelo povzročati nepotrebnega bremena registracije za sisteme zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

(15)

si prizadevajo zagotoviti ustrezno obdelavo podatkov in informacij v evropskem informacijskem sistemu o raku, da se omogoči spremljanje uspešnosti presejanja raka in kazalnikov učinka, pa tudi drugih dodatnih informacij, ob popolnem spoštovanju veljavne zakonodaje o varstvu podatkov. Pri izvajanju spremljanja bi bilo treba upoštevati zmogljivost in vire v državah članicah, pri čemer samo spremljanje ne bi smelo povzročati nepotrebnega bremena registracije za sisteme zdravstvenega varstva;

| | Usposabljanje






  (16) | ustrezno usposobijo osebje na vseh stopnjah, da bo sposobno izvajati visokokakovostne presejalne preglede; |
| --- | --- | --- |

Usposabljanje

(16)

ustrezno usposobijo osebje na vseh stopnjah, da bo sposobno izvajati visokokakovostne presejalne preglede;

| | Udeležba






  (17) | si prizadevajo za visoko raven udeležbe na podlagi popolnoma informirane privolitve, kadar je na voljo organizirano presejanje raka; |
| --- | --- | --- |

Udeležba

(17)

si prizadevajo za visoko raven udeležbe na podlagi popolnoma informirane privolitve, kadar je na voljo organizirano presejanje raka;

| (18) | sprejmejo ukrepe za zagotovitev pravičnega dostopa do presejanja, pri čemer naj ustrezno upoštevajo morebitno potrebo po osredotočanju na določene socialno-ekonomske in marginalizirane skupine v državi; |
| --- | --- |

(18)

sprejmejo ukrepe za zagotovitev pravičnega dostopa do presejanja, pri čemer naj ustrezno upoštevajo morebitno potrebo po osredotočanju na določene socialno-ekonomske in marginalizirane skupine v državi;

| (19) | z ustreznimi sredstvi zagotovijo, da invalidi in osebe, ki živijo na podeželskih ali oddaljenih območjih, lahko dostopajo do storitev presejanja raka, in da so klinične zmogljivosti za presejanje raka primerne za invalide; |
| --- | --- |

(19)

z ustreznimi sredstvi zagotovijo, da invalidi in osebe, ki živijo na podeželskih ali oddaljenih območjih, lahko dostopajo do storitev presejanja raka, in da so klinične zmogljivosti za presejanje raka primerne za invalide;

| | Uvedba novih presejalnih testov ob upoštevanju rezultatov mednarodnih raziskav






  (20) | nove presejalne teste za odkrivanje raka v rutinsko zdravstveno varstvo vključijo šele potem, ko so bili z naključnimi kontroliranimi preskušanji ovrednoteni in če obstajajo prepričljivi znanstveni dokazi o njihovi učinkovitosti; |
| --- | --- | --- |

Uvedba novih presejalnih testov ob upoštevanju rezultatov mednarodnih raziskav

(20)

nove presejalne teste za odkrivanje raka v rutinsko zdravstveno varstvo vključijo šele potem, ko so bili z naključnimi kontroliranimi preskušanji ovrednoteni in če obstajajo prepričljivi znanstveni dokazi o njihovi učinkovitosti;

| (21) | poleg preskušanj v zvezi s kazalniki, specifičnimi za presejanje, in smrtnostjo, izvajajo tudi preskušanja v zvezi s postopki nadaljnjega diagnosticiranja in zdravljenja, kliničnimi rezultati, stranskimi učinki, obolevnostjo in kakovostjo življenja; |
| --- | --- |

(21)

poleg preskušanj v zvezi s kazalniki, specifičnimi za presejanje, in smrtnostjo, izvajajo tudi preskušanja v zvezi s postopki nadaljnjega diagnosticiranja in zdravljenja, kliničnimi rezultati, stranskimi učinki, obolevnostjo in kakovostjo življenja;

| (22) | ocenijo raven dokazov v zvezi z učinki novih metod z združevanjem rezultatov preskušanj v reprezentativnih okoljih; |
| --- | --- |

(22)

ocenijo raven dokazov v zvezi z učinki novih metod z združevanjem rezultatov preskušanj v reprezentativnih okoljih;

| (23) | razmislijo o tem, da bi v rutinsko zdravstveno varstvo vključile potencialno obetavne presejalne teste, ko bodo dokazi o njih prepričljivi in upoštevani drugi ustrezni vidiki, kot so stroškovna učinkovitost in organizacijski vidiki v različnih sistemih zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

(23)

razmislijo o tem, da bi v rutinsko zdravstveno varstvo vključile potencialno obetavne presejalne teste, ko bodo dokazi o njih prepričljivi in upoštevani drugi ustrezni vidiki, kot so stroškovna učinkovitost in organizacijski vidiki v različnih sistemih zdravstvenega varstva;

| (24) | razmislijo o tem, da bi v rutinsko zdravstveno varstvo vključile potencialno obetavne nove spremembe uveljavljenih presejalnih testov, ko bo učinkovitost spremembe uspešno ocenjena, po možnosti z uporabo drugih epidemiološko potrjenih nadomestnih ciljev; |
| --- | --- |

(24)

razmislijo o tem, da bi v rutinsko zdravstveno varstvo vključile potencialno obetavne nove spremembe uveljavljenih presejalnih testov, ko bo učinkovitost spremembe uspešno ocenjena, po možnosti z uporabo drugih epidemiološko potrjenih nadomestnih ciljev;

| | Poročilo o izvajanju in nadaljnje spremljanje






  (25) | Komisiji poročajo o izvajanju tega priporočila v treh letih od njegovega sprejetja, nato pa vsaka štiri leta, da bi prispevale k nadaljnjemu spremljanju tega priporočila v Uniji. Poročanje državam članicam in njihovim sistemom zdravstvenega varstva ne bi smelo naložiti nepotrebnega bremena poročanja/registracije; |
| --- | --- | --- |

Poročilo o izvajanju in nadaljnje spremljanje

(25)

Komisiji poročajo o izvajanju tega priporočila v treh letih od njegovega sprejetja, nato pa vsaka štiri leta, da bi prispevale k nadaljnjemu spremljanju tega priporočila v Uniji. Poročanje državam članicam in njihovim sistemom zdravstvenega varstva ne bi smelo naložiti nepotrebnega bremena poročanja/registracije;

IN POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE, DA:

| (1) | na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice, najpozneje do konca četrtega leta po datumu sprejetja tega priporočila poroča o izvajanju presejalnih programov za odkrivanje raka; po potrebi v sodelovanju z državami članicami preuči učinkovitost predlaganih ukrepov; ter v sodelovanju z državami članicami preuči tudi morebitno potrebo po nadaljnjem ukrepanju; |
| --- | --- |

(1)

na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice, najpozneje do konca četrtega leta po datumu sprejetja tega priporočila poroča o izvajanju presejalnih programov za odkrivanje raka; po potrebi v sodelovanju z državami članicami preuči učinkovitost predlaganih ukrepov; ter v sodelovanju z državami članicami preuči tudi morebitno potrebo po nadaljnjem ukrepanju;

| (2) | spodbuja sodelovanje med državami članicami na področju raziskav in izmenjavo najboljših praks v zvezi s presejanjem raka, da bi razvili in ocenili nove metode presejanja ali izboljšali obstoječe, zlasti glede zgodnjih napovedovalcev/testov, ocen ali algoritmov, da bi zmanjšali prediagnosticiranje in prekomerno zdravljenje; |
| --- | --- |

(2)

spodbuja sodelovanje med državami članicami na področju raziskav in izmenjavo najboljših praks v zvezi s presejanjem raka, da bi razvili in ocenili nove metode presejanja ali izboljšali obstoječe, zlasti glede zgodnjih napovedovalcev/testov, ocen ali algoritmov, da bi zmanjšali prediagnosticiranje in prekomerno zdravljenje;

| (3) | podpre evropske raziskave o presejanju raka, med drugim s hitro pripravo evropskih smernic in shem zagotavljanja kakovosti, da bi pomagala zagotoviti, da bodo presejalni pregledi za odkrivanje raka iz Priloge pravočasni, oprti na dokaze, stroškovno učinkoviti ter v celoti delujoči in zagotovljeno kakovostni. Poleg tega naj pomaga predstaviti dokaze o socialnih in ekonomskih tveganjih in koristih takih programov; |
| --- | --- |

(3)

podpre evropske raziskave o presejanju raka, med drugim s hitro pripravo evropskih smernic in shem zagotavljanja kakovosti, da bi pomagala zagotoviti, da bodo presejalni pregledi za odkrivanje raka iz Priloge pravočasni, oprti na dokaze, stroškovno učinkoviti ter v celoti delujoči in zagotovljeno kakovostni. Poleg tega naj pomaga predstaviti dokaze o socialnih in ekonomskih tveganjih in koristih takih programov;

| (4) | tesno sodeluje z državami članicami pri premagovanju pravnih in tehničnih ovir, da bi izboljšali interoperabilnost med registri o raku in presejanju, drugimi nacionalnimi in regionalnimi informacijskimi sistemi o raku, evropskim informacijskim sistemom o raku, evropskimi referenčnimi mrežami, namenjenimi raku, evropskimi digitalnimi infrastrukturami ter drugimi ustreznimi viri podatkov in podatkovno infrastrukturo, ob popolnem spoštovanju veljavne zakonodaje o varstvu podatkov ter preprečevanju podvajanja dejavnosti in posredovanih informacij; |
| --- | --- |

(4)

tesno sodeluje z državami članicami pri premagovanju pravnih in tehničnih ovir, da bi izboljšali interoperabilnost med registri o raku in presejanju, drugimi nacionalnimi in regionalnimi informacijskimi sistemi o raku, evropskim informacijskim sistemom o raku, evropskimi referenčnimi mrežami, namenjenimi raku, evropskimi digitalnimi infrastrukturami ter drugimi ustreznimi viri podatkov in podatkovno infrastrukturo, ob popolnem spoštovanju veljavne zakonodaje o varstvu podatkov ter preprečevanju podvajanja dejavnosti in posredovanih informacij;

| (5) | na zahtevo ustrezno dopolni nacionalna prizadevanja, po potrebi z zagotavljanjem tehnične podpore z dejavnostmi obveščanja širše javnosti in deležnikov o koristih in tveganjih udeležbe v presejalnih programih, ob upoštevanju načel zdravstvene pismenosti in informiranega odločanja, da se povečata udeležba in pravičnost. |
| --- | --- |

(5)

na zahtevo ustrezno dopolni nacionalna prizadevanja, po potrebi z zagotavljanjem tehnične podpore z dejavnostmi obveščanja širše javnosti in deležnikov o koristih in tveganjih udeležbe v presejalnih programih, ob upoštevanju načel zdravstvene pismenosti in informiranega odločanja, da se povečata udeležba in pravičnost.

Komisija bi morala v sodelovanju z državami članicami redno pregledovati ukrepe iz tega priporočila. Poleg poročanja o izvajanju presejalnih programov za odkrivanje raka (glej točko 1 zgoraj) bi morala Komisija o tem redno poročati Svetu.

Priporočilo 2003/878/ES se nadomesti s tem priporočilom.

V Bruslju, 9. decembra 2022

Za Svet

predsednik

V. VÁLEK

---

(1)  UL L 327, 16.12.2003, str. 34.

1

(2)  https://www.ipaac.eu/

2

(3)  Wilson JMG, Jungner G; Principles and Practice of Screening for Disease (Načela in praksa presejalnih pregledov za bolezni), Svetovna zdravstvena organizacija, 1968.

3

Principles and Practice of Screening for Disease

(4)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/270163/PMC2647421.pdf

4

(5)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

5

(6)  Na primer, v okviru področja uporabe navedenega sporočila: registri raka, drugi nacionalni in regionalni informacijski sistemi o raku, evropski informacijski sistem o raku, evropske referenčne mreže ter drugi ustrezni viri podatkov in podatkovna infrastruktura.

6

(7)  UL L 13, 17.1.2014, str. 1.

7

(8)  UL L 458, 22.12.2021, str. 1.

8

(9)  https://healthcare-quality.jrc.ec.europa.eu/ecibc

9

(10)  https://ecis.jrc.ec.europa.eu/

10

---

PRILOGA

Tehnične specifikacije za navedene presejalne preglede za odkrivanje raka, ki izpolnjujejo zahteve priporočila, bodo podrobneje opredeljene v evropskih smernicah, skupaj s shemami za zagotavljanje kakovosti. Države članice naj ocenijo svoje nacionalne in regionalne ureditve upravljanja presejalnih pregledov za odkrivanje raka, da se omogoči pravočasno in učinkovito izvajanje vseh novih ali posodobljenih evropskih smernic.

V Prilogi je upoštevano znanstveno mnenje (1) skupine glavnih znanstvenih svetovalcev o izboljšanju presejalnih pregledov za odkrivanje raka v EU. V njem je predlagana razširitev organiziranih presejalnih programov na raka pljuč in prostate ter na raka želodca v državah z najvišjo pogostostjo raka želodca in najvišjo stopnjo umrljivosti. Vendar so potrebni dodatni dokazi o dejanski in stroškovni učinkovitosti ter izvedljivosti posameznih strategij presejanja.

Države članice naj na podlagi prepričljivih znanstvenih dokazov razmislijo o izvajanju navedenih presejalnih pregledov za odkrivanje raka, pri čemer na podlagi ocene sprejmejo odločitve na nacionalni ali regionalni ravni glede na breme bolezni in razpoložljive vire za zdravstveno varstvo, razmerje med škodo in koristmi ter stroškovno učinkovitost presejalnih pregledov za odkrivanje raka, pa tudi izkušnje iz znanstvenih preskušanj in pilotnih projektov. Kar zadeva posameznike s povečanim tveganjem za določeno vrsto raka bi morale države članice razmisliti o posebnih programih z razširjenimi ciljnimi skupinami in intenzivnostjo, ob upoštevanju znanstvenih dokazov in lokalnih razmer.

Rak dojk:

Glede na dokaze, predstavljene v evropskih smernicah (2), se priporoča presejalni pregled z mamografijo za odkrivanje raka dojk pri ženskah, starih od 50 do 69 let. Predlagane so spodnja starostna meja 45 let in zgornja starostna meja 74 let. Predlagana je uporaba digitalne tomosinteze dojke ali digitalne mamografije. Magnetnoresonančno slikanje (MRI) bi bilo treba uporabiti, kadar je to medicinsko primerno.

Rak materničnega vratu:

Testiranje na humani papilomavirus (HPV) v presledku vsaj pet let z uporabo izključno klinično potrjenih testov kot prednostnih presejalnih testov za ženske v starostni skupini 30 do 65 let. Treba bi bilo razmisliti o tem, da bi starostne meje in presledke testiranja prilagodili posameznemu tveganju na podlagi zgodovine cepljenja posameznic proti HPV, ter tudi o možnosti, da bi ženskam ponudili komplete, s katerimi bi lahko same odvzele svoj vzorec, zlasti za tiste, ki se ne odzivajo na vabila za presejalne preglede.

Rak debelega črevesa in danke:

Kvantitativni imunokemični test na prikrito krvavitev v blatu (FIT) se šteje za prednostni presejalni test za napotitev posameznikov starostne skupine 50 do 74 let na nadaljnjo kolonoskopijo. V primeru nadaljnjih raziskav se kvantitativne informacije iz testov FIT lahko uporabijo za namen izvajanja strategij, prilagojenih tveganju, z uvedbo pragov, opredeljenih po spolu, starosti in predhodnih rezultatih testa. Endoskopija se lahko sprejme kot glavno orodje za izvajanje kombiniranih strategij.

Rak pljuč:

Ob upoštevanju predhodnih dokazov za presejalne preglede z uporabo računalniške tomografije z nizkim odmerkom in potrebe po postopnem pristopu bi morale države preučiti izvedljivost in učinkovitost tega programa, na primer z uporabo študij o izvajanju. Program bi moral vključevati primarne in sekundarne preventivne pristope, začenši s posamezniki z visokim tveganjem. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti identifikaciji in targetiranju profilov z visokim tveganjem, začenši s težkimi kadilci in nekdanjimi težkimi kadilci, države članice pa bi morale nadalje raziskati, kako doseči ciljno skupino in jo povabiti k presejanju, saj sistematični podatki (dokumentacija) o kajenju ne obstajajo. Poleg tega bi bilo treba pozornost nameniti identifikaciji in targetiranju drugih profilov z visokim tveganjem.

Rak prostate:

Glede na predhodne dokaze in znatno količino potekajočega oportunističnega presejanja bi morale države razmisliti o postopnem pristopu, vključno s pilotnim izvajanjem in nadaljnjimi raziskavami, da bi ocenile izvedljivost in učinkovitost izvajanja organiziranih programov (3), namenjenih zagotavljanju ustreznega upravljanja in kakovosti, na podlagi testiranja moških na prostatični specifični antigen (PSA) v kombinaciji z dodatnim slikanjem z magnetno resonanco (MRI) kot nadaljnjo preiskavo.

Rak želodca:

V državah ali regijah v državah z visoko pojavnostjo raka želodca in visoko stopnjo umrljivosti bi bilo treba razmisliti o strategijah za presejanje in zdravljenje okužbe z bakterijo Helicobacter pylori, vključno s študijami o izvajanju. V okviru presejanja bi bilo treba obravnavati tudi strategije za odkrivanje in spremljanje bolnikov s predrakavimi želodčnimi razjedami, ki niso povezane z okužbami z bakterijo Helicobacter pylori.

---

(1)  Scientific opinion of the Group of Chief Scientific Advisors on improving cancer screening across the EU (Znanstveno mnenje o izboljšanju presejalnih pregledov za odkrivanje raka v EU): https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/519a9bf4-9f5b-11ec-83e1-01aa75ed71a1

(2)  European guidelines on breast cancer screening and diagnosis | ECIBC (Evropske smernice glede presejanja in diagnostike raka dojk | ECIBC) (europa.eu).

(3)  cancer-screening-workshop-report-01.pdf (sapea.info).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 13.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 473/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 473/11

---

Obvestilo osebam in subjektu, za katere veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/2433, in iz Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2428, o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

(2022/C 473/02)

Osebam in subjektu, navedenim na seznamu iz Priloge k Sklepu Sveta 2011/235/SZVP (1), kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/2433 (2), in iz Priloge I k Uredbi Sveta (EU) št. 359/2011 (3), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2428 (4), o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu, sporočamo naslednje:

Svet Evropske unije je ugotovil, da je treba te osebe in subjekt uvrstiti na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011.

Zadevne osebe in subjekt obveščamo, da je mogoče pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih straneh iz Priloge II k Uredbi Sveta (EU) št. 359/2011, vložiti prošnjo za dovoljenje za uporabo zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali posebna plačila (glej člen 4 Uredbe).

Zadevne osebe in subjekt morajo morebitno zahtevo za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili Svetu predložiti pred 15. januarjem 2023 na naslov:

| Svet Evropske unije |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Svet Evropske unije

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Zadevne osebe in subjekt obenem obveščamo, da je mogoče odločitev Sveta izpodbijati pred Splošnim sodiščem Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 275, drugi odstavek, in člena 263, četrti in šesti odstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 100, 14.4.2011, str. 51.

(2)  UL L 318 I, 12.12.2022, str. 35.

(3)  UL L 100, 14.4.2011, str. 1.

(4)  UL L 318 I, 12.12.2022, str. 1.

---

| 13.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 473/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 473/13

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

(2022/C 473/03)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (1) obveščamo o naslednjem:

Pravni podlagi za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta 2011/235/SZVP (2), kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/2433 (3), in Uredba Sveta (EU) št. 359/2011 (4), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2428 (5).

Za ta postopek obdelave je odgovoren oddelek RELEX.1.C v Generalnem direktoratu za zunanje odnose – RELEX Generalnega sekretariata Sveta (GSS), katerega naslov je:

| Svet Evropske unije |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu |

Svet Evropske unije

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Kontaktni podatki pooblaščene osebe za varstvo podatkov v GSS:

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostaviti in posodobiti seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom (SZVP) 2022/2433, in Uredbo (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/2428.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2011/235/SZVP in Uredbi (EU) št. 359/2011.

Zbrani osebni podatki vključujejo potrebne podatke za pravilno identifikacijo zadevne osebe in utemeljitev ter katere koli druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko posredujejo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 bo uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot so pravica dostopa ter pravica do popravka ali do ugovora, urejeno v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725.

Osebni podatki se bodo hranili pet let od dne, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, ali ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali za čas trajanja sojenja, če se je to začelo.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 100, 14.4.2011, str. 51.

(3)  UL L 318 I, 12.12.2022, str. 35.

(4)  UL L 100, 14.4.2011, str. 1.

(5)  UL L 318 I, 12.12.2022, str. 1.

---

| 13.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 473/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 473/14

---

Obvestilo osebam, subjektom in organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2432, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2430, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2022/C 473/04)

Osebe, subjekte in organe, navedene v Prilogi k Sklepu Sveta 2014/145/SZVP (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2432 (2), in v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 (3), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2430 (4), o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi in dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je sklenil, da je treba te osebe, subjekte in organe uvrstiti na seznam oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu 2014/145/SZVP in Uredbi (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Razlogi za uvrstitev teh oseb, subjektov in organov na seznam so navedeni v ustreznih rubrikah teh prilog.

Zadevne osebe, subjekte in organe opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih mestih iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 269/2014, zaprosijo, da se jim odobri uporaba zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali specifična plačila (glej člen 4 Uredbe).

Zadevne osebe, subjekti in organi lahko prošnjo za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili pred 6. januarjem 2023 pošljejo Svetu na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Zadevne osebe, subjekte in organe obenem opozarjamo, da lahko odločitev Sveta izpodbijajo na Splošnem sodišču Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 275, drugi odstavek, ter člena 263, četrti in šesti odstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(2)  UL L 318 I, 12.12.2022, str.31.

(3)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(4)  UL L 318 I, 12.12.2022, str.20.

---

| 13.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 473/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 473/15

---

Obvestilo fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2432, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2430, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2022/C 473/05)

Fizične ali pravne osebe, subjekte ali organe, navedene v Prilogi k Sklepu Sveta 2014/145/SZVP (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2432 (2), in v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 (3), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2430 (4), o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, obveščamo o naslednjem:

V skladu s členom 9(2) Uredbe (EU) št. 269/2014 morajo fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi pred 1. septembrom 2022 ali v šestih tednih po njihovi uvrstitvi na seznam v Prilogi I, odvisno od tega, kaj nastopi pozneje, poročati o sredstvih ali gospodarskih virih v jurisdikciji države članice, ki jim pripadajo, so v njihovi lasti, so v njihovi posesti ali jih nadzorujejo, pristojnemu organu države članice, v kateri se ta sredstva ali gospodarski viri nahajajo. Pri vsakem preverjanju takih informacij morajo sodelovati z nacionalnim pristojnim organom. Neupoštevanje teh obveznosti se bo štelo za izogibanje ukrepom glede zamrznitve sredstev in gospodarskih virov.

Zahtevane informacije je treba poslati pristojnemu organu ustrezne države članice, in sicer prek njenega spletnega mesta iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 269/2014 (5).

Obveznost poročanja na podlagi člena 9(2) Uredbe (EU) št. 269/2014 se do 1. januarja 2023 ne uporablja za sredstva ali gospodarske vire, ki se nahajajo v državi članici, ki je pred 21. julijem 2022 določila podobno obveznost poročanja na podlagi nacionalnega prava.

---

(1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(2)  UL L 318 I, 12.12.2022, str. 31.

(3)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(4)  UL L 318 I, 12.12.2022, str. 20.

(5)  Zadnje konsolidirana različica je na voljo na: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0269-20220916&qid=1666170179071

---

| 13.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 473/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 473/16

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2022/C 473/06)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (1) obveščamo o naslednjem:

Pravni podlagi za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta 2014/145/SZVP (2), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/2432 (3), in Uredba Sveta (EU) št. 269/2014 (4), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/2430 (5).

Za ta postopek obdelave je odgovoren oddelek RELEX.1 v Generalnem direktoratu za zunanje odnose (RELEX) Generalnega sekretariata Sveta (GSS), katerega naslov je:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Kontaktni podatki pooblaščene osebe za varstvo podatkov v GSS:

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostaviti in posodobiti seznam posameznikov, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom (SZVP) 2022/2432, in Uredbo (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo EU) 2022/2430.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2014/145/SZVP in Uredbi (EU) št. 269/2014.

Zbrani osebni podatki vključujejo podatke, potrebne za pravilno identifikacijo zadevne osebe, utemeljitev in katere koli druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko sporočijo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 bo uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot so pravica dostopa in pravica do popravka ali do ugovora, urejeno z Uredbo (EU) 2018/1725.

Osebni podatki se bodo hranili pet let od trenutka, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, ali trenutka, ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali dokler bo trajal sodni postopek, če se je ta začel.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(3)  UL L 318 I, 12.12.2022, str. 31.

(4)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(5)  UL L 318 I, 12.12.2022, str. 20.

---

Evropska komisija

| 13.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 473/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 473/18

---

Menjalni tečaji eura (1)

12. december 2022

(2022/C 473/07)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0562 |
| JPY | japonski jen | 144,86 |
| DKK | danska krona | 7,4379 |
| GBP | funt šterling | 0,86006 |
| SEK | švedska krona | 10,9075 |
| CHF | švicarski frank | 0,9855 |
| ISK | islandska krona | 150,70 |
| NOK | norveška krona | 10,5548 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,307 |
| HUF | madžarski forint | 416,78 |
| PLN | poljski zlot | 4,6923 |
| RON | romunski lev | 4,9318 |
| TRY | turška lira | 19,6913 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5625 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4428 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,2103 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6523 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4284 |
| KRW | južnokorejski won | 1 377,93 |
| ZAR | južnoafriški rand | 18,4697 |
| CNY | kitajski juan | 7,3670 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5540 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 524,63 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6652 |
| PHP | filipinski peso | 58,788 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,708 |
| BRL | brazilski real | 5,5560 |
| MXN | mehiški peso | 20,9047 |
| INR | indijska rupija | 87,2530 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0562

JPY

japonski jen

144,86

DKK

danska krona

7,4379

GBP

funt šterling

0,86006

SEK

švedska krona

10,9075

CHF

švicarski frank

0,9855

ISK

islandska krona

150,70

NOK

norveška krona

10,5548

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

24,307

HUF

madžarski forint

416,78

PLN

poljski zlot

4,6923

RON

romunski lev

4,9318

TRY

turška lira

19,6913

AUD

avstralski dolar

1,5625

CAD

kanadski dolar

1,4428

HKD

hongkonški dolar

8,2103

NZD

novozelandski dolar

1,6523

SGD

singapurski dolar

1,4284

KRW

južnokorejski won

1 377,93

ZAR

južnoafriški rand

18,4697

CNY

kitajski juan

7,3670

HRK

hrvaška kuna

7,5540

IDR

indonezijska rupija

16 524,63

MYR

malezijski ringit

4,6652

PHP

filipinski peso

58,788

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,708

BRL

brazilski real

5,5560

MXN

mehiški peso

20,9047

INR

indijska rupija

87,2530

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 13.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 473/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 473/19

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 473/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Beaujolais“

PDO-FR-A0934-AM02

Datum obvestila: 28. september 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Geografska imena in dodatni izrazi

V točki 4 oddelka II poglavja I specifikacije proizvoda je bilo črtano besedilo „ali ime občine, iz katere izvira grozdje“. Cilj te spremembe, ki vključuje odpravo možnosti proizvodnje vin, označenih hkrati z izrazom „primeur“ ali „nouveau“ in imenom občine, iz katere izvira grozdje, je določiti identiteto vina, primernega za staranje, pri vinih „Beaujolais“, ki jim sledi ime občine, iz katere izvira grozdje.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

2.   Geografsko območje

V točki 1(a), (b) in (c) oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je bilo besedilo „se zagotavljajo“ nadomeščeno z izrazom „potekajo“, za besedilom „naslednjih občin“ pa je dodano besedilo „na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021“.

Ta redakcijska sprememba omogoča, da je geografsko območje navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2021, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE, in da je razmejitev geografskega območja pravno varna.

Seznam občin, ki sestavljajo geografsko območje, in njihova imena so bili posodobljeni, ne da bi se spremenil obseg geografskega območja, da bi se upoštevale sprejete upravne spremembe, kot so navedene v uradnem geografskem kodeksu.

Enotni dokument je spremenjen v točki 6.

V točki 1 oddelka IV je bil dodan tudi stavek, ki obvešča o tem, da so na spletišču inštituta INAO objavljeni kartografski dokumenti o geografskem območju.

3.   Območje v neposredni bližini

V točki 3(a) oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je bilo za besedilom „naslednjih občin“ dodano besedilo „po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021“.

Ta redakcijska sprememba omogoča, da je območje v neposredni bližini navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2021, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE.

Ta dodatni sklic omogoča, da je opredelitev območja v neposredni bližini pravno varna.

Seznam občin, ki sestavljajo območje v neposredni bližini, in njihova imena so bili posodobljeni, ne da bi se spremenil obseg območja, zaradi upoštevanja sprejetih upravnih sprememb.

Spremenjena je postavka Dodatni pogoji enotnega dokumenta.

4.   Pravila o oblikovanju v špalir in višini listja

V točki 1(c) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bilo iz določbe o višini listja vinske trte, ki ni oblikovana v špalir in se uporablja za proizvodnjo rdečih vin in vin rosé, črtano besedilo „najmanj je prav tako“. Gre za popravek redakcijske napake v veljavni specifikaciji proizvoda.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

5.   Posebne določbe o prevozu potrganega grozdja

V točki 1(b) oddelka VII poglavja I specifikacije proizvoda je bila črtana določba o višini potrganega grozdja v posodah, v katerih se prepelje s parcele v prostore za proizvodnjo vina, pri mehanski trgatvi grozdja za rdeča vina in vina rosé.

Proizvajalci so to prakso usvojili, zato je ni treba več šteti za pravilo proizvodnje.

Enotni dokument je spremenjen v postavki Posebni enološki postopki.

6.   Vina, za katera se lahko uporabi izraz „primeur“ ali „nouveau“

V točki 1 oddelka VIII poglavja I specifikacije proizvoda je bila dodana določba o količini proizvodnje vina, za katero se lahko uporabi izraz „primeur“ ali „nouveau“, ki je bila prej navedena v točki 2(a) oddelka IX poglavja I. Ker se ta določba nanaša na količino pridelka, jo je namreč treba navesti v točki o donosih.

Da bi koeficient za izračun količine pridelka bolj ustrezal identiteti vina, primernega za staranje, z izrazom „Villages“, je za ta vina dodan poseben koeficient, ki je manjši kot za vina z označbo „Beaujolais“ brez dodanega izraza.

Navedeno je tudi, na kakšni površini kmetijskega gospodarstva se lahko uporabljajo ti koeficienti.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

7.   Obvladovanje temperature

V točki 1(f) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bila črtana posebna določba o vinskih kleteh za vinifikacijo grozdja iz mehanske trgatve. Vinske kleti so namreč danes pravilno opremljene in proizvajalci označbe menijo, da splošna določba zadostuje.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8.   Določbe po vrsti proizvoda

V točki 2(a) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bila črtana določba o količini pridelka vina z izrazom „primeur“ ali „nouveau“.

Dodana je bila tudi točka (c) o datumu, od katerega se lahko vina z izrazom „primeur“ ali „nouveau“ dajo v promet med odobrenimi skladišči. Ta datum (38. dan pred tretjim četrtkom v novembru v letu trgatve) je namreč treba ohraniti zaradi ohranitve kakovosti vin, saj obstaja tveganje, da bi se ob prezgodnjem prevozu nedokončana vina med prevozom pokvarila.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

9.   Določbe o pakiranju

V točki 3(a) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bil rok hrambe poročil o analizah, opravljenih pred pakiranjem vin, podaljšan s šestih mesecev na eno leto, zlasti zaradi lažjega nadzora pri gospodarskih subjektih.

V točki 3(b) je bil rok za pakiranje vin z izrazom „primeur“ ali „nouveau“ podaljšan s 1. decembra na 31. decembra v letu trgatve, da se omejijo morebitne opustitve uporabe izrazov „primeur“ ali „nouveau“. Posledica teh opustitev je, da se v promet dajo vina, ki pri proizvodnji dobijo lastnosti mladega vina, vendar se nato prodajajo brez te navedbe na etiketi.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

10.   Promet med odobrenimi skladišči

Točka 5(b) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda, ki se nanaša na datum dajanja vin v promet med odobrenimi skladišči, je bila črtana.

To črtanje je skladno z dodatkom točke (c) v postavko Določbe po vrsti proizvoda za mlada ali nova vina.

Naslov točke 5 oddelka IX je bil spremenjen s črtanjem besed „promet proizvodov in“.

Naslov točke 5(a) oddelka IX je črtan.

Te spremembe specifikacije proizvoda ne vplivajo na enotni dokument.

11.   Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

V točki 1(a) oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je bilo število občin, ki sestavljajo geografsko območje, spremenjeno zaradi upoštevanja sprejetih upravnih sprememb.

Enotni dokument je spremenjen v postavki Povezava z geografskim območjem.

12.   Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

V točki 1(b) oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda so bili podatki za sektor iz leta 2008 črtani in nadomeščeni s podatki iz leta 2018.

Enotni dokument je spremenjen v postavki Povezava z geografskim območjem.

13.   Informacije o kakovosti in značilnostih proizvodov

V točki 2 oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda so bili organoleptični opisi proizvodov spremenjeni, da se med drugim upoštevajo zahteve iz Uredbe (EU) št. 1308/2013.

Enotni dokument je spremenjen v postavki Opis vin.

14.   Prehodni ukrepi

V oddelku XI poglavja I specifikacije proizvoda sta bili črtani točka 1 in točka 2(b). Povezani prehodni ukrepi so zdaj zastareli. Oštevilčenje odstavkov v oddelku XI je spremenjeno zaradi upoštevanja tega črtanja.

Točka 2 (prej točka 3), ki ustreza prehodnemu ukrepu za najmanjšo gostoto zasaditve, je spremenjena. Dovoljenje za delno izkrčitev vinske trte, uvedeno 28. novembra 2004, je namreč podaljšano z leta 2015 na leto 2031. To odstopanje se zdaj nanaša na vsa rdeča vina in vina rosé in ne samo na vina z ZOP „Beaujolais“ brez dodanega izraza. Za vinske trte, ki bodo na novo izkrčene, se uporablja poseben koeficient zmanjšanja. Cilj je pospešiti prestrukturiranje vinogradov v težkih gospodarskih razmerah, ki ne omogočajo obsežne ponovne zasaditve, in olajšati mehanizacijo vinogradov ter s tem zmanjšati uporabo glifosata.

Dodan je bil tudi nov prehodni ukrep za vina z označbo „Beaujolais“, ki ji sledi ime občine, iz katere izvira grozdje, dopolnjeno z izrazom „primeur“ ali „nouveau“. Ker specifikacija proizvoda ne dovoljuje več uporabe slednjega izraza za ta vina, je odobreno prehodno obdobje za prodajo navedenih vin do vključno trgatve leta 2025, da lahko gospodarski subjekti, ki so to zahtevali vsaj od trgatve leta 2018, prilagodijo svojo ponudbo.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

15.   Prijavne obveznosti

V oddelku I poglavja II specifikacije proizvoda je bil izraz „inšpekcijski pregled“ nadomeščen z izrazom „nadzor“, ker se je organ za zaščito in upravljanje označbe odločil spremeniti način nadzora.

V oddelku I poglavja II specifikacije proizvoda je bila dodana prijava namena pridelave. Ta prijava se uporablja samo za vina z izrazom „primeur“ ali „nouveau“, nanaša pa se na površine, vrsto proizvoda (barve itd.) in količine teh vin. Cilj je pred trgatvijo poznati količine vin, ki bi lahko bila označena z izrazom „primeur“, da se izboljša izračun koeficienta za določitev količin vin, ki se lahko proizvedejo kot mlado vino „vin primeur“, in da se tako omejijo količine teh vin, ki jih zaradi nepovpraševanja ne bi bilo mogoče tržiti s tem izrazom.

Ta prijava se lahko spremeni do 15. avgusta pred trgatvijo.

Oštevilčenje odstavkov v oddelku XI je bilo spremenjeno zaradi upoštevanja tega dodanega besedila.

Točka 2(a) (prej točka 1) je bila spremenjena, da se pojasnijo informacije, ki se zahtevajo v prijavi uporabe označbo.

V točkah 3, 4, 6, 7 in 8 so bile spremenjene določbe o rokih prijavnih obveznosti, da se olajša izvajanje nadzora.

V točki 3 je bilo pojasnjeno, da se lahko proizvodi prevzamejo šele potem, ko je pooblaščeni nadzorni organ seznanjen z nadaljnjim ukrepanjem pri taki prijavi.

V točki 4 je bilo dodano, da je to, da gospodarski subjekt da pooblaščenemu nadzornemu organu na voljo register iz člena D.645-18-II zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu, enakovredno prijavi dajanja v promet.

V točki 5 je bilo navedeno, da je zdaj na voljo sistem četrtletne zbirne prijave za prijave iz točk 4 in 7 ne glede na količine ali število postopkov, ki jih opravijo gospodarski subjekti. Dodano je bil tudi sklic na prijavo opustitve (točka 8). Določeno je bilo, da je treba te zbirne prijave poslati nadzornemu organu vsaj deset dni pred koncem četrtletja.

V točki 6 je bilo pojasnjeno, da se lahko pošiljke, namenjene za odpremo nepakiranega vina zunaj nacionalnega ozemlja, prevzamejo šele potem, ko je pooblaščeni nadzorni organ seznanjen z nadaljnjim ukrepanjem pri prijavi odpreme z nacionalnega ozemlja.

V točki 8 so bili določeni podrobni pogoji za prijavo opustitve.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

16.   Podatki o nadzornem organu

V oddelku II poglavja III specifikacije proizvoda je bil posodobljen naslov nadzornega organa.

Zaradi novih redakcijskih pravil je bil spremenjen prvi odstavek, drugi odstavek pa je bil črtan.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

17.   Sorte vinske trte

Sorte vinske trte, navedene v specifikaciji proizvoda, so bile v prvotnem enotnem dokumentu (2011) razvrščene v kategorijo: sorte vinske trte s seznama, ki ga je sestavila organizacija OIV.

V specifikaciji proizvoda so bile od njene prve različice navedene glavne sorte in stranske sorte vinske trte.

V tem enotnem dokumentu so razvrščene v Sorte vinske trte oziroma Sekundarne sorte vinske trte v postavki Dodatni pogoji.

Enotni dokument je spremenjen v točki 7.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Beaujolais

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

1.   Bela vina, bela vina z izrazom „Villages“ ali imenom občine, iz katere izvira grozdje

KRATEK OPIS

Bela vina imajo lepo sijočo barvo, bogat vonj z aromami sadja z belim mesom in agrumov ter prijeten in uravnotežen končni okus. Tako kot bela vina z izrazom „Villages“ imajo včasih pridih vanilje, če so bila v sodih. Bela vina z izrazom „Villages“ imajo zlato rumeno barvo številnih odtenkov, vonj s cvetličnimi in mineralnimi notami ter bogat in uravnotežen okus. Bela vina imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola, po obogatitvi pa volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %. Bela vina z izrazom „Villages“ ali imenom občine, iz katere izvira grozdje, imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola, po obogatitvi pa volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13,5 %.

Vsebnost fermentirnih sladkorjev (končna vina, pripravljena za dajanje na trg) je največ 3 g/l ali največ 4 g/l, če je vsebnost skupnih kislin (H2SO4) najmanj 2,7 g/l.

Vsebnost hlapnih kislin je največ 14,17 miliekvivalenta/l (končna vina, pripravljena za dajanje na trg).

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Rdeča vina ali vina rosé

KRATEK OPIS

Rdeča vina imajo svetlo barvo in so znana po sadnem vonju ter kot pitna, sadna, cvetlična vina, ki so cenjena od najzgodnejše starosti. Vina rosé imajo na splošno sijočo barvo, svež vonj, fin, voljan in poživljajoč okus z aromami rdečega jagodičja ter se pijejo mlada. Vina z izrazom „primeur“ ali „nouveau“, ki se uporablja samo za rdeča vina in vina rosé, imajo sijočo barvo, manj izrazito kot starano vino, so sveža in prijetna, v ustih pa so aromatična, sadna in kiselkasta. Namenjena so za hitro porabo, in sicer v šestih do dvanajstih mesecih po njihovi proizvodnji. Rdeča vina in vina rosé imajo najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola, po obogatitvi pa volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 12,5 %. Vsebnost fermentirnih sladkorjev (končna vina, pripravljena za dajanje na trg) je največ 3 g/l. Vsebnost hlapnih kislin je največ 14,17 miliekvivalenta/l (končna vina, pripravljena za dajanje na trg) ali največ 10,2 miliekvivalenta na liter (nepakirana serija) za vina z izrazom „primeur“ ali „nouveau“. Pri vinih z izrazom „primeur“ ali „nouveau“ je vsebnost skupnega SO2 največ 100 miligramov na liter za rdeča vina in največ 150 miligramov na liter za vina rosé (končna vina, pripravljena za dajanje na trg v smislu člena D. 645-18-I zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu).

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Rdeča vina ali vina rosé z izrazom „Villages“ ali „supérieur“ ali imenom občine, iz katere izvira grozdje

KRATEK OPIS

Rdeča vina z izrazom „Villages“ imajo izrazitejšo barvo, pristen vonj ter močan, strukturiran in harmoničen okus. Lahko se starajo več let. Vina rosé z izrazom „Villages“, bolj zaupna in iskana, imajo barvo med pomelom in breskvijo ter arome kiselkastega rdečega jagodičja, okus pa je bogat in hrustljav, voljan in osvežujoč.

Rdeča vina in vina rosé z izrazom „Villages“ ali „supérieur“ ali imenom občine, iz katere izvira grozdje, imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola, po obogatitvi pa volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

Vsebnost fermentirnih sladkorjev (končna vina, pripravljena za dajanje na trg) je največ 3 g/l.

Vsebnost hlapnih kislin je največ 14,17 miliekvivalenta/l (končna vina, pripravljena za dajanje na trg).

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   
  Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

| — | Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene za rdeča vina do koncentracije 10 %. |
| --- | --- |

—

Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene za rdeča vina do koncentracije 10 %.

| — | Pri obdelavi vin rosé je prepovedano samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki uporabljati oglje za enološko uporabo. |
| --- | --- |

—

Pri obdelavi vin rosé je prepovedano samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki uporabljati oglje za enološko uporabo.

| — | Za ohranitev značaja mladega vina, ki je posebnost rdečih vin in vin rosé, za katera se lahko uporabi izraz „primeur“ ali „nouveau“: |
| --- | --- |

—

Za ohranitev značaja mladega vina, ki je posebnost rdečih vin in vin rosé, za katera se lahko uporabi izraz „primeur“ ali „nouveau“:

| — | vina so pridobljena izključno iz grozdja, potrganega v istem letu, |
| --- | --- |

—

vina so pridobljena izključno iz grozdja, potrganega v istem letu,

| — | maceracija vin traja največ deset dni, |
| --- | --- |

—

maceracija vin traja največ deset dni,

| — | volumenski delež skupnega alkohola v rdečih vinih in vinih rosé po obogatitvi ne presega 12,50 %, |
| --- | --- |

—

volumenski delež skupnega alkohola v rdečih vinih in vinih rosé po obogatitvi ne presega 12,50 %,

| — | volumenski delež skupnega alkohola v belih vinih po obogatitvi ne presega 13 %. |
| --- | --- |

—

volumenski delež skupnega alkohola v belih vinih po obogatitvi ne presega 13 %.

| — | Poleg zgornjih določb je treba pri vinih za enološke postopke upoštevati obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu. |
| --- | --- |

—

Poleg zgornjih določb je treba pri vinih za enološke postopke upoštevati obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Pridelovalna praksa

| — | Gostota zasaditve |
| --- | --- |

—

Gostota zasaditve

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 000 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami te vinske trte je največ 2,50 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa najmanj 0,80 metra.

Ob upoštevanju najmanjše gostote 5 000 trsov na hektar in zaradi potreb mehanizacije je razdalja med vrstami v vinogradih lahko največ tri metre.

Pridelovalna praksa

| — | Pravila rezi |
| --- | --- |

—

Pravila rezi

Obrezovanje se konča 15. maja.

Vina izhajajo s trt, ki se obrezujejo po naslednjih navodilih:

bela vina:

| — | bodisi z rezjo na enojni guyot z največ osmimi očesi na šparonu in enim reznikom z največ dvema očesoma; |
| --- | --- |

—

bodisi z rezjo na enojni guyot z največ osmimi očesi na šparonu in enim reznikom z največ dvema očesoma;

| — | bodisi z locnato rezjo, imenovano „po mâconsko“: vsak trs ima šparon z največ 12 očesi in en reznik z največ dvema očesoma, |
| --- | --- |

—

bodisi z locnato rezjo, imenovano „po mâconsko“: vsak trs ima šparon z največ 12 očesi in en reznik z največ dvema očesoma,

rdeča vina in vina rosé:

z največ desetimi očesi na trs:

| — | ali s kratko rezjo (kotlasta ali pahljačasta gojitvena oblika, enojna ali dvojna kordonska gojitvena oblika royat ali gojitvena oblika charmet) s tremi do petimi rezniki z največ dvema očesoma. Za pomladitev ima vsak trs lahko tudi en reznik z največ dvema očesoma, obrezan na mladiki, ki je zrasla na starem lesu, |
| --- | --- |

—

ali s kratko rezjo (kotlasta ali pahljačasta gojitvena oblika, enojna ali dvojna kordonska gojitvena oblika royat ali gojitvena oblika charmet) s tremi do petimi rezniki z največ dvema očesoma. Za pomladitev ima vsak trs lahko tudi en reznik z največ dvema očesoma, obrezan na mladiki, ki je zrasla na starem lesu,

| — | ali z rezjo na enojni guyot z največ šestimi očesi na šparonu in enim reznikom z največ dvema očesoma, |
| --- | --- |

—

ali z rezjo na enojni guyot z največ šestimi očesi na šparonu in enim reznikom z največ dvema očesoma,

| — | ali z dvema reznikoma z največ tremi očesi. |
| --- | --- |

—

ali z dvema reznikoma z največ tremi očesi.

Pri oblikovanju ali spremembi načina rezi se trsi obrezujejo z največ 12 očesi na trs.

| — | Določbe o mehanski trgatvi na parcelah za pridelavo rdečih vin ali vin rosé |
| --- | --- |

—

Določbe o mehanski trgatvi na parcelah za pridelavo rdečih vin ali vin rosé

| — | Posode so iz inertnega materiala, primernega za živila. |
| --- | --- |

—

Posode so iz inertnega materiala, primernega za živila.

| — | Oprema za trgatev in prevoz potrganega grozdja ima prilagojen sistem za odtekanje vode ali zaščito. |
| --- | --- |

—

Oprema za trgatev in prevoz potrganega grozdja ima prilagojen sistem za odtekanje vode ali zaščito.

5.2.   
  Največji donosi

| 1. | Bela vina

  75 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

1.

Bela vina

75 hektolitrov na hektar

| 2. | Rdeča vina in vina rosé

  65 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

2.

Rdeča vina in vina rosé

65 hektolitrov na hektar

| 3. | Rdeča vina z izrazom „supérieur“

  63 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

3.

Rdeča vina z izrazom „supérieur“

63 hektolitrov na hektar

| 4. | Rdeča vina in vina rosé z izrazom „Villages“ ali imenom občine, iz katere izvira grozdje

  63 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

4.

Rdeča vina in vina rosé z izrazom „Villages“ ali imenom občine, iz katere izvira grozdje

63 hektolitrov na hektar

| 5. | Bela vina z izrazom „Villages“ ali imenom občine, iz katere izvira grozdje

  73 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

5.

Bela vina z izrazom „Villages“ ali imenom občine, iz katere izvira grozdje

73 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

| (a) | Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vin potekajo na ozemlju naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:






  — | departma Rhône: Alix, Anse, L'Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (samo del, ki ustreza ozemljem nekdanjih občin Dareizé, Les Olmes in Saint-Loup), |
| --- | --- | --- |

(a)

Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vin potekajo na ozemlju naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

—

departma Rhône: Alix, Anse, L'Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (samo del, ki ustreza ozemljem nekdanjih občin Dareizé, Les Olmes in Saint-Loup),

| — | departma Saône-et-Loire: Chaintré, Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Chasselas, Crêches-sur-Saône, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles in Saint-Vérand. |
| --- | --- |

—

departma Saône-et-Loire: Chaintré, Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Chasselas, Crêches-sur-Saône, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles in Saint-Vérand.

| (b) | Za izraz „Villages“ trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vin potekajo na ozemlju naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:






  — | v departmaju Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Chénas, Chiroubles, Denicé, Emeringes, Fleurie, Juliénas, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard in Villié-Morgon, |
| --- | --- | --- |

(b)

Za izraz „Villages“ trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vin potekajo na ozemlju naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

—

v departmaju Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Chénas, Chiroubles, Denicé, Emeringes, Fleurie, Juliénas, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard in Villié-Morgon,

| — | v departmaju Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles in Saint-Vérand. |
| --- | --- |

—

v departmaju Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles in Saint-Vérand.

| (c) | Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vin, za katera se lahko uporabi kontrolirana označba porekla „Beaujolais“, ki ji sledi ime občine, iz katere izvira grozdje, potekajo na ozemlju naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:






  — | v departmaju Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Denicé, Emeringes, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais in Vauxrenard, |
| --- | --- | --- |

(c)

Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vin, za katera se lahko uporabi kontrolirana označba porekla „Beaujolais“, ki ji sledi ime občine, iz katere izvira grozdje, potekajo na ozemlju naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

—

v departmaju Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Denicé, Emeringes, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais in Vauxrenard,

| — | v departmaju Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins in Saint-Symphorien-d’Ancelles. |
| --- | --- |

—

v departmaju Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins in Saint-Symphorien-d’Ancelles.

Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

7.   Sorte vinske trte

Chardonnay B

Gamay N

8.   Opis povezave

8.1.   
  Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje se razteza na vzhodnem robu Centralnega masiva, nad dolino Saone, v osrčju regije, po kateri je dobilo ime. Vinogradi se razprostirajo med mestoma Lyon in Mâcon na 55 kilometrih od severa proti jugu in 15 do 20 kilometrih od vzhoda proti zahodu, med ravnino Saone, pritokom Rone, in gričevjem Monts du Beaujolais, na nadmorski višini od 180 do 550 metrov.

Geografsko območje tako obsega ozemlje 77 občin departmaja Rhône in 11 občin departmaja Saône-et-Loire.

Območje proizvodnje, opredeljeno za izraz „Villages“, leži na severni polovici geografskega območja na ozemlju 30 občin departmaja Rhône in osmih občin departmaja Saône-et-Loire.

V vinogradniški pokrajini Beaujolais je mogoče razlikovati dve veliki družini geoloških formacij.

Na severu je mogoče zaslediti starodavne paleozojske formacije, ki tvorijo zaobljene grebene. To so kamnine, ki so nastale med hercinsko orogenezo, graniti, porfirji, skrilavci in pogosto metamorfizirane vulkansko-sedimentne kamnine. S preoblikovanjem teh kamnin so nastala peščena ali glinasta tla, ki so kisla.

Na jugu je mogoče najti novejše sedimentne formacije (trias in jura, mezozoik). To so večinoma apnenčaste kamnine, ki tvorijo izrazitejše reliefe kot na severu, razporejene v podolgovata pobočja. Tla so na splošno bolj glinasta in globlja.

Ob vznožju gričev, formacije iz kvartarja, ki jih predstavljajo starodavne fluvialne terase, koluvialni nanosi in aluvialni stožci, zakrivajo starodavni substrat.

Ne glede na sestavo podtalja so griči večinoma usmerjeni proti vzhodu in jugu.

Regija ima oslabljeno oceansko podnebje s celinskimi vplivi (poletne nevihte, ledena megla pozimi) in južnimi vplivi (topla poletja, največ padavin jeseni in spomladi).

Gričevje Monts du Beaujolais ima bistveno vlogo pri zaščiti pred zahodnimi vetrovi in tako zmanjšuje oceanski vpliv. Učinek fena, ki ga ustvarja, suši oceanski zrak, s čimer se zmanjšujeta oblačnost in količina padavin.

Prevladujočo vlogo v lokalnem podnebju ima tudi široka dolina reke Saone, saj usmerja južne zračne mase, povečuje svetlost in blaži temperaturne razlike.

8.2.   
  Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

„Vinogradništvo se je v regiji Lyonnais dokončno ustalilo v 3. stoletju našega štetja.“ (Viala P. in Vermorel V., 1902). Cesar Prob je leta 280 n. št. dovolil Galcem, da so imeli vinograde, zlasti v Monts d’Or, blizu Lyona.

Razmah trgovine z vini v regiji Beaujolais v 18. stoletju je povzročil veliko preobrazbo vinogradov. V tem obdobju se je izoblikovala pokrajina, ki jo poznamo v letu 2009. S širitvijo mest, industrializacijo in razvojem prometne infrastrukture je 19. stoletje obdobje preobrata za vinograde. Jug se je usmeril v pridelavo lahkih in sadnih poživljajočih vin, s katerimi se je oskrboval sosednji lyonski trg. Sever, ki je bolj usmerjen proti Mâconu in trgom severne Francije, je dal prednost pridelavi bolj koncentriranih vin, primernih za staranje in prevoz.

Ob koncu 20. let prejšnjega stoletja so bile ustanovljene prve zadružne kleti, ki jim je v 50. letih prejšnjega stoletja sledila druga generacija kleti, ki so prispevale k splošnemu izboljšanju kakovosti vin ter omogočile razvoj in racionalizacijo proizvodnje vin Beaujolais.

Kontrolirana označba porekla „Beaujolais “ je bila priznana z odlokom z dne 12. septembra 1937. Pridelovalci iz severnih občin, katerih močna vina, primerna za staranje, so se razlikovala od lažjih in bolj sadnih vin z juga, so se želeli razlikovati in so zaprosili za priznanje posebne kontrolirane označbe porekla. Leta 1943 se je njihova pobuda uspešno končala z objavo seznama 31 občin, ki jim je bilo dovoljeno imenu „Beaujolais“ dodati svoje ime. 21. aprila 1950 je bilo 31 občin združenih v enoto, podrobneje opredeljeno z dodatkom izraza „Villages“.

Beaujolais je edino vinorodno območje, ki ima tudi velik delež novega vina, zlasti zaradi sposobnosti sorte gamay N, da se iz nje prideluje mlado vino. Od 19. stoletja so nekateri zelo profesionalni prodajalci pijač kupovali vino neposredno „iz stiskalnice“ in v naslednjih tednih prodali „Beaujolais nouveau“ distributerjem ter lastnikom kavarn in restavracij v Parizu in Lyonu. Vrenje vin se pogosto konča med prevozom, kar jih najbolje varuje pred kakršno koli spremembo.

Zgodovino vina „Beaujolais nouveau“ zaznamuje regulativni razvoj. Tako je združenje Union Viticole du Beaujolais leta 1951 zaprosilo za možnost prodaje svojih vin kot „mladih vin“ pred 15. decembrom, pri čemer je bilo v zvezi s tem 13. novembra 1951 objavljeno upravno obvestilo o posrednih prispevkih, v katerem so bili navedeni pogoji, „pod katerimi se lahko odslej prodajajo nekatera vina s kontrolirano označbo, ne da bi bilo treba čakati na splošno sprostitev 15. decembra tega leta“. Tako je uradno nastal „Beaujolais nouveau“. Toda šele leta 1985 je bil „Beaujolais nouveau“ dan na trg za potrošnike tretji četrtek v novembru.

Prodane količine so se od 60. let prejšnjega stoletja bliskovito povečale in sredi 80. let prejšnjega stoletja dosegle približno 500 000 hektolitrov, vendar niso nikoli presegle polovice celotne proizvodnje Beaujolaisa. Da bi bila „mlada“ vina hitro pripravljena s končanim jabolčno-mlečnokislinskim vrenjem ter da bi bila sveža in pitna, aromatična in sadna, proizvajalci dajejo prednost, odvisno od letnika, parcelam z najzgodnejšim pridelkom, izvajajo krajše maceracije in izbirajo zvrsti, ki izražajo prijetne kisline grozdja in posebne vrelne arome. Zaradi teh tehničnih omejitev je na vsakem kmetijskem gospodarstvu proizvodnja „mladega vina“ omejena na del pridelka.

Vinogradi so namenjeni za pridelavo rdečih, rosé in belih vin. Za rdeča vina in vina rosé je osnovna sorta vinske trte gamay N. Za nadzor nad rodovitnostjo te sorte vinske trte se trte obrezujejo s kratko rezjo, predvsem v kotlasto gojitveno obliko.

Bela vina se pridelujejo samo iz sorte chardonnay B.

Da bi se ohranilo čim več sadnega pridiha grozdja, proizvajalci običajno izvajajo vinifikacijo, ki je značilna za vina Beaujolais in temelji na delni karbonski maceraciji.

Za vinograde, v katerih se prideluje vino „Beaujolais“, je značilna skromna velikost parcel (povprečno 0,3 hektara), kar ustvarja pokrajino z bogatim vzorcem. Leta 2018 so se vina Beaujolais s kontrolirano označbo porekla pridelovala na približno 4 500 hektarih, pridelanih pa je bilo 240 000 hektolitrov, vina z izrazom „Villages“ ali imenom občine, iz katere izvira grozdje, pa so se pridelovala na približno 3 700 hektarih z letno proizvodnjo skoraj 200 000 hektolitrov, ki jih je pridelalo 1 900 kmetov, 9 zadružnih kleti in nekaj vinskih kleti (trgovci vinarji).

8.3.   
  Vzročna medsebojna povezava

„Beaujolais“, ki se razteza na približno petdesetih kilometrih, od južnega Mâcona do vrat Lyona, je prvotno vinorodno območje. Čeprav relief zaledja doseže 1 000 metrov nadmorske višine, vinska trta ne raste višje od 550 metrov. Obsežno raste na pobočjih, ki so izpostavljena vzhajajočemu soncu, kjer je podnebje zmerno in so padavine redne, svetloba pa že spominja na jug in dolino Rone. Zaslon, ki ga tvori gričevje Monts du Beaujolais na zahodu, daje geografskemu območju osvetljenost in padavine, ki so še posebno ugodne za dozorevanje, koncentracijo in zdravje grozdja.

Kljub navidezni enotnosti geografsko območje ponuja raznolikost tako z vidika geologije kot tudi pokrajine. Ta raznolikost se izraža v paleti vin. Vina, ki so močnejša in barvno izrazitejša na kislih tleh na severu, so na splošno bolj sadna in lahka na jugu na pretežno apnenčastih podlagah.

Parcele, razmejene za trgatev grozdja, ležijo na revnih in dobro odcednih tleh granitnih in glinasto-apnenčastih gričev. Relief in široka odprtost proti vzhodu varujeta grozdje pred jutranjimi rosami, nadmorska višina gričev pa varuje vinograde pred zimsko meglo, ki pogosto preplavi dolino Saone.

Vinske trte za pridelavo vin z izrazom „Villages“ so zasajene le na parcelah s kislimi tlemi na severnem delu geografskega območja, na paleozojskih podlagah ali iz njih nastalih kvartarnih nanosih.

Ljudje so se skozi generacije naučili izkoriščati značilnosti svojega ozemlja in so prilagodili tehnike vinifikacije sorte gamay N. Zaradi posebnega izraza te sorte vinske trte so se vinogradi „Beaujolais“ individualizirali z zelo odločno usmerjenostjo v proizvodnjo vin, ki so cenjena kot mlada. Ta nova vina so po naravi mlada vina, ki razkrivajo aromatično bogastvo leta in nakazujejo moč in ravnovesje, ki se bosta razkrila z morda daljšo maceracijo, predvsem pa z obdobjem zorenja. Tako je pri vinih z izrazom „primeur“ ali „nouveau“ vinifikacija usmerjena v to, da se prednost daje sadnosti, voljnosti in svežini. Maceracija vin, namenjenih za zorenje, je na splošno daljša, da se razvijeta aromatična kompleksnost in taninska struktura, kar je ugodno za dobro staranje.

Glinasta tla geografskega območja kontrolirane označbe porekla „Beaujolais“ omogočajo pridelavo zvrstnih vin, ki so bogata z barvami in voljni. Parcele za pridelavo vin z izrazom „Villages“, ki ležijo na peščenih tleh iz kristalnih kamnin, omogočajo pridelavo uravnoteženih in harmoničnih vin z dolgo aromatično obstojnostjo.

Kljub preprosti porabi vin v lyonski aglomeraciji je to vinorodno območje že dolgo pred železnico velik del svoje proizvodnje lahko usmerilo v Pariz. Od 19. do 20. stoletja so vina „Beaujolais“ izkoristila zagon, ki so ga pridobila zaradi svoje uveljavitve v Parizu in Lyonu, ter se razširila po Franciji in vsem svetu. „Beaujolais“ je včasih predstavljen kot „tretja reka Lyona“ za Saono in Rono, da bi se navedla njegova priljubljenost. V 19. stoletju so imeli proizvajalci in trgovci navado zelo zgodaj tržiti svoj pridelek. V 50. letih prejšnjega stoletja je lokalna trgovina organizirala in spodbudila trženje mladih vin.

Številne degustacijske kleti in povsem nova vinska pot privabljajo potrošnike in jim omogočajo, da odkrijejo bogastvo „Beaujolais“.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021 obsega ozemlje naslednjih občin:

| — | departma Côte d’Or: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L'Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Valforêt (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine Clémencey), Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée in Vougeot. |
| --- | --- |

—

departma Côte d’Or: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L'Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Valforêt (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine Clémencey), Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée in Vougeot.

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021 obsega ozemlje naslednjih občin:

| — | departma Rhône: Chasselay, Dardilly, Deux-Grosnes (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine Avenas), Dracé, Fleurieux-sur-l'Arbresle, Sain-Bel, Taponas in Villefranche-sur-Saône, |
| --- | --- |

—

departma Rhône: Chasselay, Dardilly, Deux-Grosnes (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine Avenas), Dracé, Fleurieux-sur-l'Arbresle, Sain-Bel, Taponas in Villefranche-sur-Saône,

| — | departma Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l'Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Vallerin, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (samo del, ki ustreza ozemljem nekdanjih občin Donzy-le-National, Massy in La Vineuse), Vinzelles in Viré. |
| --- | --- |

—

departma Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l'Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Vallerin, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (samo del, ki ustreza ozemljem nekdanjih občin Donzy-le-National, Massy in La Vineuse), Vinzelles in Viré.

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021 obsega ozemlje naslednjih občin:

| — | departma Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux-Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montholon (samo del, ki ustreza ozemljem nekdanjih občin Champvallon, Villiers-sur-Tholon in Volgré), Montigny-la-Resle, Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers in Yrouerre. |
| --- | --- |

—

departma Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux-Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montholon (samo del, ki ustreza ozemljem nekdanjih občin Champvallon, Villiers-sur-Tholon in Volgré), Montigny-la-Resle, Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers in Yrouerre.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

| — | Imenu kontrolirane označbe porekla lahko sledi izraz „supérieur“. |
| --- | --- |

—

Imenu kontrolirane označbe porekla lahko sledi izraz „supérieur“.

| — | Imenu kontrolirane označbe porekla lahko sledi izraz „Villages“. |
| --- | --- |

—

Imenu kontrolirane označbe porekla lahko sledi izraz „Villages“.

| — | Imenu kontrolirane označbe porekla lahko sledi ime občine, iz katere izvira grozdje. |
| --- | --- |

—

Imenu kontrolirane označbe porekla lahko sledi ime občine, iz katere izvira grozdje.

| — | Ime kontrolirane označbe porekla, ki mu sledi izraz „Villages“ ali ne, se lahko dopolni z izrazom „primeur“ ali „nouveau“. |
| --- | --- |

—

Ime kontrolirane označbe porekla, ki mu sledi izraz „Villages“ ali ne, se lahko dopolni z izrazom „primeur“ ali „nouveau“.

| — | Na vinih z izrazom „primeur“ ali „nouveau“ se obvezno navede letnik. |
| --- | --- |

—

Na vinih z izrazom „primeur“ ali „nouveau“ se obvezno navede letnik.

| — | Ime občine, iz katere izvira grozdje, sledi imenu kontrolirane označbe porekla in je natisnjeno s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. |
| --- | --- |

—

Ime občine, iz katere izvira grozdje, sledi imenu kontrolirane označbe porekla in je natisnjeno s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

| — | Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če: |
| --- | --- |

—

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

| — | gre za kraj, zaveden v katastru, |
| --- | --- |

—

gre za kraj, zaveden v katastru,

| — | je ta naveden na prijavi pridelka.
  Ime kraja, zavedenega v katastru, je napisano takoj za imenom kontrolirane označbe porekla in natisnjeno s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. |
| --- | --- |

—

je ta naveden na prijavi pridelka.

Ime kraja, zavedenega v katastru, je napisano takoj za imenom kontrolirane označbe porekla in natisnjeno s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

| — | Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota „Vin de Beaujolais“. |
| --- | --- |

—

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota „Vin de Beaujolais“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc518a15-dce5-4d62-b5f6-18cdbc38c8f2

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---