# Eiropas Savienības C 465/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 465 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 6. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 465

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 6. decembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 2.–5. maija sēdes
  2022. gada 4. maijā pieņemtie teksti par 2020. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti
  OV L 258, 5.10.2022 .PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 2.–5. maija sēdes
  2022. gada 4. maijā pieņemtie teksti par 2020. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti
  OV L 258, 5.10.2022 .PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

2022. gada 4. maijā pieņemtie teksti par 2020. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti

OV L 258, 5.10.2022

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2022. gada 3. maijs |
| 2022/C 465/01 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcija par virzību uz ilgtspējīgu zilo ekonomiku ES: zvejniecības un akvakultūras nozaru loma (2021/2188(INI)) | 2 |
| 2022/C 465/02 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcija par ES rīcības plānu bioloģiskās lauksaimniecības jomā (2021/2239(INI)) | 22 |
| 2022/C 465/03 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcija par minoritāšu vajāšanu pārliecības vai reliģijas dēļ (2021/2055(INI)) | 33 |
| 2022/C 465/04 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcija par virzību uz ES stratēģiju bērnu izglītības veicināšanai pasaulē: Covid-19 pandēmijas ietekmes mazināšana (2021/2209(INI)) | 44 |
| 2022/C 465/05 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcija par sieviešu ekonomiskās neatkarības sasniegšanu ar uzņēmējdarbību un pašnodarbinātību (2021/2080(INI)) | 54 |
| 2022/C 465/06 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcija par mākslīgo intelektu digitālajā laikmetā (2020/2266(INI)) | 65 |
| | Trešdiena, 2022. gada 4. maijs |
| 2022/C 465/07 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. maija rezolūcija par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar konferences par Eiropas nākotni secinājumiem (2022/2648(RSP)) | 109 |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 5. maijs |
| 2022/C 465/08 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par Osman Kavala lietu Turcijā (2022/2656(RSP)) | 112 |
| 2022/C 465/09 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par ziņojumiem par orgānu izņemšanas turpināšanu Ķīnā (2022/2657(RSP)) | 117 |
| 2022/C 465/10 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par politiskās opozīcijas nemitīgo apspiešanu Kambodžā (2022/2658(RSP)) | 120 |
| 2022/C 465/11 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par 2021. gada ziņojumu par konkurences politiku (2021/2185(INI)) | 124 |
| 2022/C 465/12 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par stabilitātes, drošības un demokrātijas apdraudējumu Rietumāfrikā un Sāhelā (2022/2650(RSP)) | 137 |
| 2022/C 465/13 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par uzklausīšanām par Poliju un Ungāriju, kas notiek saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu (2022/2647(RSP)) | 147 |
| 2022/C 465/14 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par stāvokli ES un Moldovas sadarbībā (2022/2651(RSP)) | 151 |
| 2022/C 465/15 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par Ukrainā notiekošā kara ietekmi uz sievietēm (2022/2633(RSP)) | 155 |
| 2022/C 465/16 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par ietekmi, ko nelikumīgais Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu atstāj uz ES transporta un tūrisma nozari (2022/2643(RSP)) | 164 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 3. maijs

2022/C 465/01

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcija par virzību uz ilgtspējīgu zilo ekonomiku ES: zvejniecības un akvakultūras nozaru loma (2021/2188(INI))

2

2022/C 465/02

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcija par ES rīcības plānu bioloģiskās lauksaimniecības jomā (2021/2239(INI))

22

2022/C 465/03

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcija par minoritāšu vajāšanu pārliecības vai reliģijas dēļ (2021/2055(INI))

33

2022/C 465/04

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcija par virzību uz ES stratēģiju bērnu izglītības veicināšanai pasaulē: Covid-19 pandēmijas ietekmes mazināšana (2021/2209(INI))

44

2022/C 465/05

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcija par sieviešu ekonomiskās neatkarības sasniegšanu ar uzņēmējdarbību un pašnodarbinātību (2021/2080(INI))

54

2022/C 465/06

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcija par mākslīgo intelektu digitālajā laikmetā (2020/2266(INI))

65

Trešdiena, 2022. gada 4. maijs

2022/C 465/07

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. maija rezolūcija par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar konferences par Eiropas nākotni secinājumiem (2022/2648(RSP))

109

Ceturtdiena, 2022. gada 5. maijs

2022/C 465/08

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par Osman Kavala lietu Turcijā (2022/2656(RSP))

Osman Kavala

112

2022/C 465/09

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par ziņojumiem par orgānu izņemšanas turpināšanu Ķīnā (2022/2657(RSP))

117

2022/C 465/10

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par politiskās opozīcijas nemitīgo apspiešanu Kambodžā (2022/2658(RSP))

120

2022/C 465/11

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par 2021. gada ziņojumu par konkurences politiku (2021/2185(INI))

124

2022/C 465/12

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par stabilitātes, drošības un demokrātijas apdraudējumu Rietumāfrikā un Sāhelā (2022/2650(RSP))

137

2022/C 465/13

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par uzklausīšanām par Poliju un Ungāriju, kas notiek saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu (2022/2647(RSP))

147

2022/C 465/14

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par stāvokli ES un Moldovas sadarbībā (2022/2651(RSP))

151

2022/C 465/15

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par Ukrainā notiekošā kara ietekmi uz sievietēm (2022/2633(RSP))

155

2022/C 465/16

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par ietekmi, ko nelikumīgais Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu atstāj uz ES transporta un tūrisma nozari (2022/2643(RSP))

164

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2022. gada 3. maijs |
| 2022/C 465/17 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās, ar ko atceļ Padomes Lēmumu (76/787/EOTK, EEK, Euratom) un šim lēmumam pielikumā pievienoto Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (2020/2220(INL)) – 2022/0902(APP))) | 171 |
| 2022/C 465/18 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1021 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem IV un V pielikumu (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD)) | 199 |
| 2022/C 465/19 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija normatīvā rezolūcija Par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz fakultatīvas apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas perioda pagarināšanu noteiktām preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai, kam ir paaugstināts krāpšanas risks, un attiecībā uz ātrās reaģēšanas mehānisma cīņai pret krāpšanu PVN jomā piemērošanas perioda pagarināšanu (COM(2022)0039 – C9-0053/2022 – 2022/0027(CNS)) | 209 |
| 2022/C 465/20 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Šengenas acquis noteikumu piemērošanu Šengenas Informācijas sistēmas jomā Kipras Republikā (COM(2021)0472 – C9-0350/2021 – 2021/0266(NLE)) | 210 |
| 2022/C 465/21 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija lēmums par priekšlikumu iecelt Lefteris Christoforou par Revīzijas palātas locekli (C9-0042/2022 – 2022/0802(NLE)) | 211 |
| 2022/C 465/22 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija lēmums par priekšlikumu iecelt George Marius Hyzler par Revīzijas palātas locekli (C9-0043/2022 – 2022/0803(NLE)) | 212 |
| | Trešdiena, 2022. gada 4. maijs |
| 2022/C 465/23 | P9_TA(2022)0142Eiropola pilnvaru stiprināšana – sadarbība ar privātām pusēm, personas datu apstrāde un pētniecības un inovāciju atbalsts ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 4. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2016/794 attiecībā uz Eiropola sadarbību ar privātām pusēm, personas datu apstrādi, ko Eiropols veic kriminālizmeklēšanas atbalstam, un Eiropola uzdevumiem pētniecības un inovāciju jomā (COM(2020)0796 – C9-0401/2020 – 2020/0349(COD))P9_TC1-COD(2020)0349Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko Regulu (ES) 2016/794 groza attiecībā uz Eiropola sadarbību ar privātajām pusēm, personas datu apstrādi, ko Eiropols veic kriminālizmeklēšanas atbalstam, un Eiropola lomu pētniecībā un inovācijā | 213 |
| 2022/C 465/24 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD)) | 217 |
| 2022/C 465/25 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2022. gada 8. aprīļa deleģēto regulu, ar ko attiecībā uz pārejas noteikumiem par Ukrainā izdotiem inspekcijas sertifikātiem groza Deleģēto regulu (ES) 2021/2306 (C(2022)02164 – 2022/2637(DEA)) | 255 |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 5. maijs |
| 2022/C 465/26 | P9_TA(2022)0198Pārejas noteikumi par veterināro zāļu iepakojumu un marķējumu ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārejas noteikumus par tādu veterināro zāļu iepakojumu un marķējumu, kas ir atļautas saskaņā ar Direktīvu 2001/82/EK un Regulu (EK) Nr. 726/2004 (COM(2022)0076 – C9-0054/2022 – 2022/0053(COD))P9_TC1-COD(2022)0053Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko nosaka pārejas noteikumus par tādu veterināro zāļu iepakojumu un marķējumu, kas atļautas vai reģistrētas saskaņā ar Direktīvu 2001/82/EK vai Regulu (EK) Nr. 726/2004 | 257 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 3. maijs

2022/C 465/17

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās, ar ko atceļ Padomes Lēmumu (76/787/EOTK, EEK, Euratom) un šim lēmumam pielikumā pievienoto Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (2020/2220(INL)) – 2022/0902(APP)))

Euratom

171

2022/C 465/18

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1021 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem IV un V pielikumu (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))

199

2022/C 465/19

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija normatīvā rezolūcija Par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz fakultatīvas apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas perioda pagarināšanu noteiktām preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai, kam ir paaugstināts krāpšanas risks, un attiecībā uz ātrās reaģēšanas mehānisma cīņai pret krāpšanu PVN jomā piemērošanas perioda pagarināšanu (COM(2022)0039 – C9-0053/2022 – 2022/0027(CNS))

209

2022/C 465/20

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Šengenas acquis noteikumu piemērošanu Šengenas Informācijas sistēmas jomā Kipras Republikā (COM(2021)0472 – C9-0350/2021 – 2021/0266(NLE))

acquis

210

2022/C 465/21

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija lēmums par priekšlikumu iecelt Lefteris Christoforou par Revīzijas palātas locekli (C9-0042/2022 – 2022/0802(NLE))

Lefteris Christoforou

211

2022/C 465/22

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija lēmums par priekšlikumu iecelt George Marius Hyzler par Revīzijas palātas locekli (C9-0043/2022 – 2022/0803(NLE))

George Marius Hyzler

212

Trešdiena, 2022. gada 4. maijs

2022/C 465/23

P9_TA(2022)0142Eiropola pilnvaru stiprināšana – sadarbība ar privātām pusēm, personas datu apstrāde un pētniecības un inovāciju atbalsts ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 4. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2016/794 attiecībā uz Eiropola sadarbību ar privātām pusēm, personas datu apstrādi, ko Eiropols veic kriminālizmeklēšanas atbalstam, un Eiropola uzdevumiem pētniecības un inovāciju jomā (COM(2020)0796 – C9-0401/2020 – 2020/0349(COD))P9_TC1-COD(2020)0349Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko Regulu (ES) 2016/794 groza attiecībā uz Eiropola sadarbību ar privātajām pusēm, personas datu apstrādi, ko Eiropols veic kriminālizmeklēšanas atbalstam, un Eiropola lomu pētniecībā un inovācijā

213

2022/C 465/24

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD))

217

2022/C 465/25

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2022. gada 8. aprīļa deleģēto regulu, ar ko attiecībā uz pārejas noteikumiem par Ukrainā izdotiem inspekcijas sertifikātiem groza Deleģēto regulu (ES) 2021/2306 (C(2022)02164 – 2022/2637(DEA))

255

Ceturtdiena, 2022. gada 5. maijs

2022/C 465/26

P9_TA(2022)0198Pārejas noteikumi par veterināro zāļu iepakojumu un marķējumu ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārejas noteikumus par tādu veterināro zāļu iepakojumu un marķējumu, kas ir atļautas saskaņā ar Direktīvu 2001/82/EK un Regulu (EK) Nr. 726/2004 (COM(2022)0076 – C9-0054/2022 – 2022/0053(COD))P9_TC1-COD(2022)0053Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko nosaka pārejas noteikumus par tādu veterināro zāļu iepakojumu un marķējumu, kas atļautas vai reģistrētas saskaņā ar Direktīvu 2001/82/EK vai Regulu (EK) Nr. 726/2004

257

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

6.12.2022

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2022.–2023. GADA SESIJA

2022. gada 2.–5. maija sēdes

2022. gada 4. maijā pieņemtie teksti par 2020. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti

  OV L 258, 5.10.2022
  .

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 3. maijs

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/2

---

P9_TA(2022)0135

Virzība uz ilgtspējīgu zilo ekonomiku ES: zvejniecības un akvakultūras nozaru loma

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcija par virzību uz ilgtspējīgu zilo ekonomiku ES: zvejniecības un akvakultūras nozaru loma (2021/2188(INI))

(2022/C 465/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 17. maija paziņojumu “Jauna pieeja ceļā uz ilgtspējīgu ES zilo ekonomiku. ES zilās ekonomikas pārveide ilgtspējīgas nākotnes labā” (COM(2021)0240), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 17. maija paziņojumu “Jauna pieeja ceļā uz ilgtspējīgu ES zilo ekonomiku. ES zilās ekonomikas pārveide ilgtspējīgas nākotnes labā” (COM(2021)0240),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 3., 4., 13., 38., 43. un 349. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 3., 4., 13., 38., 43. un 349. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 7. jūlija Regulu (ES) 2021/1139, ar ko izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un groza Regulu (ES) 2017/1004 (2) (EJZAF), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 7. jūlija Regulu (ES) 2021/1139, ar ko izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un groza Regulu (ES) 2017/1004 (2) (EJZAF),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (3),

| — | ņemot vērā 7. vides rīcības programmu (VRP) un tajā nostiprinātos jēdzienus, piemēram, planētas iespēju robežas un ekoloģisko iespēju robežas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. vides rīcības programmu (VRP) un tajā nostiprinātos jēdzienus, piemēram, planētas iespēju robežas un ekoloģisko iespēju robežas,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīvu 2014/89/ES, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīvu 2014/89/ES, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes2007. gada 23. oktobra Direktīvu 2007/60/EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes2007. gada 23. oktobra Direktīvu 2007/60/EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta un Padomes 2021. gada 11. marta politisko vienošanos par Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu 2021.–2027. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta un Padomes 2021. gada 11. marta politisko vienošanos par Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu 2021.–2027. gadam,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380) un Parlamenta 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par to (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380) un Parlamenta 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par to (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381) un Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par to (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381) un Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par to (8),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu “The EU Blue Economy Report 2021” (9) (“2021. gada ziņojums par ES zilo ekonomiku”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu “The EU Blue Economy Report 2021” (9) (“2021. gada ziņojums par ES zilo ekonomiku”),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada marta ziņojumu “Sustainability criteria for the blue economy” (10) (“Zilās ekonomikas ilgtspējas kritēriji”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada marta ziņojumu “Sustainability criteria for the blue economy” (10) (“Zilās ekonomikas ilgtspējas kritēriji”),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 12. maija paziņojumu “Kā vairot ES akvakultūras ilgtspēju un konkurētspēju: stratēģiskās vadlīnijas 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0236), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 12. maija paziņojumu “Kā vairot ES akvakultūras ilgtspēju un konkurētspēju: stratēģiskās vadlīnijas 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0236),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 23. jūlija paziņojumu “Jauna pieeja Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijai: Atlantijas reģiona rīcības plāns 2.0. Atjaunināts rīcības plāns kopīgam redzējumam par ilgtspējīgu, izturētspējīgu un konkurētspējīgu zilo ekonomiku ES atlantiskajā reģionā” (COM(2020)0329), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 23. jūlija paziņojumu “Jauna pieeja Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijai: Atlantijas reģiona rīcības plāns 2.0. Atjaunināts rīcības plāns kopīgam redzējumam par ilgtspējīgu, izturētspējīgu un konkurētspējīgu zilo ekonomiku ES atlantiskajā reģionā” (COM(2020)0329),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 9. decembra paziņojumu “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija — Eiropas transporta virzība uz nākotni” (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 9. decembra paziņojumu “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija — Eiropas transporta virzība uz nākotni” (COM(2020)0789),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. novembra paziņojumu “ES stratēģija atkrastes atjaunīgās enerģijas potenciāla atraisīšanai klimatneitrālas nākotnes vārdā” (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. novembra paziņojumu “ES stratēģija atkrastes atjaunīgās enerģijas potenciāla atraisīšanai klimatneitrālas nākotnes vārdā” (COM(2020)0741),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūciju par pētniecības un inovācijas potenciāla izmantošanu jūras nozaru ekonomikā, lai radītu darbvietas un izaugsmi (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūciju par pētniecības un inovācijas potenciāla izmantošanu jūras nozaru ekonomikā, lai radītu darbvietas un izaugsmi (11),

| — | ņemot vērā 2018. gada 16. janvāra rezolūciju “Okeānu starptautiska pārvaldība: okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība saistībā ar 2030. gada ilgtspējīgas attīstības mērķiem” (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 16. janvāra rezolūciju “Okeānu starptautiska pārvaldība: okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība saistībā ar 2030. gada ilgtspējīgas attīstības mērķiem” (12),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par jūras atkritumu ietekmi uz zveju (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par jūras atkritumu ietekmi uz zveju (13),

| — | ņemot vērā 2021. gada 14. septembra rezolūciju par jaunu pieeju Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijai (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 14. septembra rezolūciju par jaunu pieeju Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijai (14),

| — | ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par atkrastes vējparku un citu atjaunojamo energoresursu sistēmu ietekmi uz zvejniecības nozari (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par atkrastes vējparku un citu atjaunojamo energoresursu sistēmu ietekmi uz zvejniecības nozari (15),

| — | ņemot vērā 2021. gada 14. septembra rezolūciju “Virzība uz spēcīgāku partnerību ar ES tālākajiem reģioniem” (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 14. septembra rezolūciju “Virzība uz spēcīgāku partnerību ar ES tālākajiem reģioniem” (16),

| — | ņemot vērā nolīgumu, ko 2015. gada 12. decembrī pieņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē (Parīzes nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, ko 2015. gada 12. decembrī pieņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē (Parīzes nolīgums),

| — | ņemot vērā vispārējās pamatnostādnes un starptautiskos standartus zvejniecības un akvakultūras nozarē, kurus izstrādājusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) sadarbībā ar ES, kas ir tās locekle, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vispārējās pamatnostādnes un starptautiskos standartus zvejniecības un akvakultūras nozarē, kurus izstrādājusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) sadarbībā ar ES, kas ir tās locekle,

| — | ņemot vērā FAO ziņojumu “The State of World Fisheries and Aquaculture 2020: Sustainability in Action” (“Stāvoklis 2020. gadā zvejniecības un akvakultūras nozarē pasaulē: ilgtspēja darbībā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FAO ziņojumu “The State of World Fisheries and Aquaculture 2020: Sustainability in Action” (“Stāvoklis 2020. gadā zvejniecības un akvakultūras nozarē pasaulē: ilgtspēja darbībā”),

| — | ņemot vērā FAO 2018. gada jūlijā sākto Zilo zvejas ostu tīkla iniciatīvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FAO 2018. gada jūlijā sākto Zilo zvejas ostu tīkla iniciatīvu,

| — | ņemot vērā Bigo ostas zilās izaugsmes stratēģijas 2016.–2020. gadam un 2021.–2027. gadam (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bigo ostas zilās izaugsmes stratēģijas 2016.–2020. gadam un 2021.–2027. gadam (17),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu par Komisijas paziņojumu “Jauna pieeja ceļā uz ilgtspējīgu ES zilo ekonomiku: ES zilās ekonomikas pārveide ilgtspējīgas nākotnes labā” (COM(2021)0240), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu par Komisijas paziņojumu “Jauna pieeja ceļā uz ilgtspējīgu ES zilo ekonomiku: ES zilās ekonomikas pārveide ilgtspējīgas nākotnes labā” (COM(2021)0240),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 2. decembra atzinuma projektu par ilgtspējīgu zilo ekonomiku un akvakultūru (NAT-VVI/020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 2. decembra atzinuma projektu par ilgtspējīgu zilo ekonomiku un akvakultūru (NAT-VVI/020),

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas kompetenci jūrlietu plānošanas un integrētās jūrlietu politikas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas kompetenci jūrlietu plānošanas un integrētās jūrlietu politikas jomā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0089/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0089/2022),

| A. | tā kā ES zilā ekonomika nodrošina 4,5 miljonus tiešu darbvietu un aptver visas rūpniecības jomas un nozares, kas ir saistītas ar okeāniem, jūrām un piekrasti, gan tās, kuras balstās jūras vidē (piemēram, kuģniecība, jūras pasažieru pārvadājumi, zvejniecība un enerģijas ražošana), gan tās, kuru darbība norit uz sauszemes (piemēram, ostas, kuģubūvētavas, piekrastes tūrisms un sauszemes akvakultūra); tā kā tas ir plašs, strauji mainīgs ekonomikas segments, kurā pēdējo desmit gadu laikā ir veikti būtiski modernizācijas un dažādošanas pasākumi un kuram būs liela nozīme vides, sociālās un ekonomiskās attīstības uzlabošanā; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES zilā ekonomika nodrošina 4,5 miljonus tiešu darbvietu un aptver visas rūpniecības jomas un nozares, kas ir saistītas ar okeāniem, jūrām un piekrasti, gan tās, kuras balstās jūras vidē (piemēram, kuģniecība, jūras pasažieru pārvadājumi, zvejniecība un enerģijas ražošana), gan tās, kuru darbība norit uz sauszemes (piemēram, ostas, kuģubūvētavas, piekrastes tūrisms un sauszemes akvakultūra); tā kā tas ir plašs, strauji mainīgs ekonomikas segments, kurā pēdējo desmit gadu laikā ir veikti būtiski modernizācijas un dažādošanas pasākumi un kuram būs liela nozīme vides, sociālās un ekonomiskās attīstības uzlabošanā;

| B. | tā kā, ja globālo zilo ekonomiku salīdzinātu ar valsts ekonomiku, tā būtu pasaulē septītā lielākā ekonomika un okeāns kā ekonomiskā vienība būtu G7 loceklis; tā kā tā darbojas planētas lielākajā ekosistēmā, jo okeānos atrodami 80 % no visām dzīvības formām; tā kā okeāns mūs aptver un uztur, kā arī nodrošina cilvēka veselībai svarīgus resursus, turklāt tas ir ekonomiskās mijiedarbības tīkls; |
| --- | --- |

B.

tā kā, ja globālo zilo ekonomiku salīdzinātu ar valsts ekonomiku, tā būtu pasaulē septītā lielākā ekonomika un okeāns kā ekonomiskā vienība būtu G7 loceklis; tā kā tā darbojas planētas lielākajā ekosistēmā, jo okeānos atrodami 80 % no visām dzīvības formām; tā kā okeāns mūs aptver un uztur, kā arī nodrošina cilvēka veselībai svarīgus resursus, turklāt tas ir ekonomiskās mijiedarbības tīkls;

| C. | tā kā zilās ekonomikas attīstīšana var būtiski veicināt izaugsmi un ekonomikas attīstību, kā arī darbvietu radīšanu, jo īpaši piekrastes un salu valstīs un reģionos un tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

C.

tā kā zilās ekonomikas attīstīšana var būtiski veicināt izaugsmi un ekonomikas attīstību, kā arī darbvietu radīšanu, jo īpaši piekrastes un salu valstīs un reģionos un tālākajos reģionos;

| D. | tā kā ES zilās ekonomikas stratēģijā nav pietiekami ņemta vērā zivsaimniecības nozare, jo īpaši mazapjoma, piekrastes un nerūpnieciskā zveja; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES zilās ekonomikas stratēģijā nav pietiekami ņemta vērā zivsaimniecības nozare, jo īpaši mazapjoma, piekrastes un nerūpnieciskā zveja;

| E. | tā kā zilā ekonomika nodrošinās vēl jaunas perspektīvas un radīs darbvietas, jo īpaši tādās jomās kā atjaunīgie okeāna energoresursi, zilā bioekonomika, biotehnoloģija un atsāļošana; |
| --- | --- |

E.

tā kā zilā ekonomika nodrošinās vēl jaunas perspektīvas un radīs darbvietas, jo īpaši tādās jomās kā atjaunīgie okeāna energoresursi, zilā bioekonomika, biotehnoloģija un atsāļošana;

| F. | tā kā zilās ekonomikas attīstības nozariskās prioritātes dažādām dalībvalstīm var atšķirties atkarībā no tradicionālo jeb ierasto nozaru attīstības vēstures, no vienas puses, un no pašreizējiem resursiem un jauno nozaru attīstības potenciāla katrā dalībvalstī, no otras puses; |
| --- | --- |

F.

tā kā zilās ekonomikas attīstības nozariskās prioritātes dažādām dalībvalstīm var atšķirties atkarībā no tradicionālo jeb ierasto nozaru attīstības vēstures, no vienas puses, un no pašreizējiem resursiem un jauno nozaru attīstības potenciāla katrā dalībvalstī, no otras puses;

| G. | tā kā zilās ekonomikas potenciāla izmantošana nedrīkst kalpot par ieganstu jūru un okeānu pakļaušanai resursu izmantošanas un izaugsmes modeļiem, kas jau ir izrādījušies neilgtspējīgi; tā kā jūras un okeāna resursi ir jāizmanto tikai saskaņā ar nepieciešamību tos pareizi pārvaldīt un saglabāt, nemainot jūras ekosistēmu līdzsvaru; |
| --- | --- |

G.

tā kā zilās ekonomikas potenciāla izmantošana nedrīkst kalpot par ieganstu jūru un okeānu pakļaušanai resursu izmantošanas un izaugsmes modeļiem, kas jau ir izrādījušies neilgtspējīgi; tā kā jūras un okeāna resursi ir jāizmanto tikai saskaņā ar nepieciešamību tos pareizi pārvaldīt un saglabāt, nemainot jūras ekosistēmu līdzsvaru;

| H. | tā kā Jūras telpiskās plānošanas direktīvā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāņem vērā mijiedarbība starp darbībām un lietojumiem, piemēram, akvakultūru un zveju, un iekārtām un infrastruktūru enerģijas ražošanai no atjaunīgajiem energoresursiem, kā arī zemūdens kabeļiem, jāveicina attiecīgo darbību līdzāspastāvēšana un jāpiemēro ekosistēmas pieeja; |
| --- | --- |

H.

tā kā Jūras telpiskās plānošanas direktīvā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāņem vērā mijiedarbība starp darbībām un lietojumiem, piemēram, akvakultūru un zveju, un iekārtām un infrastruktūru enerģijas ražošanai no atjaunīgajiem energoresursiem, kā arī zemūdens kabeļiem, jāveicina attiecīgo darbību līdzāspastāvēšana un jāpiemēro ekosistēmas pieeja;

| I. | tā kā, lai zilo ekonomiku, kuras attīstība notiek ekoloģisko iespēju robežās, un attiecīgi ne tikai zvejniecības un akvakultūras nozares, bet visas attiecīgās jūrlietu nozares uzskatītu par ilgtspējīgām, ir vienādā mērā visās jomās jāievēro vides, sociālās jomas un ekonomikas pīlāri; |
| --- | --- |

I.

tā kā, lai zilo ekonomiku, kuras attīstība notiek ekoloģisko iespēju robežās, un attiecīgi ne tikai zvejniecības un akvakultūras nozares, bet visas attiecīgās jūrlietu nozares uzskatītu par ilgtspējīgām, ir vienādā mērā visās jomās jāievēro vides, sociālās jomas un ekonomikas pīlāri;

| J. | tā kā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķis ir nodrošināt jūras bioloģisko resursu pienācīgu saglabāšanu un pārvaldību un to, lai zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā būtu vides ziņā ilgtspējīgas un tiktu pārvaldītas veidā, kas atbilst ekonomisko, sociālo un nodarbinātības ieguvumu sasniegšanas un pārtikas pieejamības veicināšanas mērķiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķis ir nodrošināt jūras bioloģisko resursu pienācīgu saglabāšanu un pārvaldību un to, lai zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā būtu vides ziņā ilgtspējīgas un tiktu pārvaldītas veidā, kas atbilst ekonomisko, sociālo un nodarbinātības ieguvumu sasniegšanas un pārtikas pieejamības veicināšanas mērķiem;

| K. | tā kā KZP būtu jāveicina produktivitātes pieaugums un pienācīgs dzīves līmenis zivsaimniecības nozarē — arī mazapjoma zvejniecības nozarē —, kā arī stabili tirgi, un tai būtu jānodrošina pārtikas pieejamība; |
| --- | --- |

K.

tā kā KZP būtu jāveicina produktivitātes pieaugums un pienācīgs dzīves līmenis zivsaimniecības nozarē — arī mazapjoma zvejniecības nozarē —, kā arī stabili tirgi, un tai būtu jānodrošina pārtikas pieejamība;

| L. | tā kā saskaņā ar 14. IAM ir obligāti jāsaglabā okeāni, jūras un jūras resursi un jāveicina to ilgtspējīga izmantošana, savukārt saskaņā ar 2. IAM ir obligāti jāgarantē pārtikas nodrošinājums; tā kā 14.1. apakšmērķī ir izvirzīts mērķis līdz 2025. gadam novērst un būtiski samazināt visu veidu jūras piesārņojumu, jo īpaši sauszemes darbību radīto piesārņojumu, arī jūras piedrazojumu un piesārņojumu ar barības vielām; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar 14. IAM ir obligāti jāsaglabā okeāni, jūras un jūras resursi un jāveicina to ilgtspējīga izmantošana, savukārt saskaņā ar 2. IAM ir obligāti jāgarantē pārtikas nodrošinājums; tā kā 14.1. apakšmērķī ir izvirzīts mērķis līdz 2025. gadam novērst un būtiski samazināt visu veidu jūras piesārņojumu, jo īpaši sauszemes darbību radīto piesārņojumu, arī jūras piedrazojumu un piesārņojumu ar barības vielām;

| M. | tā kā okeāns ir ārkārtīgi svarīgs dzīvībai uz Zemes, jo tas rada 50 % no atmosfēras skābekļa, absorbē ap 25 % cilvēka saražotā oglekļa dioksīda emisiju un 90 % no klimata sistēmas liekā siltuma un regulē globālo klimatu; |
| --- | --- |

M.

tā kā okeāns ir ārkārtīgi svarīgs dzīvībai uz Zemes, jo tas rada 50 % no atmosfēras skābekļa, absorbē ap 25 % cilvēka saražotā oglekļa dioksīda emisiju un 90 % no klimata sistēmas liekā siltuma un regulē globālo klimatu;

| N. | tā kā, lai nodrošinātu okeānu — kuros mīt miljoniem sugu — veselību, aizsargātu planētas veselību un nodrošinātu jūras un jūrlietu saimniecisko darbību pamatu, ir ārkārtīgi svarīgi atjaunot, saglabāt un ilgtspējīgi izmantot jūras bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

N.

tā kā, lai nodrošinātu okeānu — kuros mīt miljoniem sugu — veselību, aizsargātu planētas veselību un nodrošinātu jūras un jūrlietu saimniecisko darbību pamatu, ir ārkārtīgi svarīgi atjaunot, saglabāt un ilgtspējīgi izmantot jūras bioloģisko daudzveidību;

| O. | tā kā datu vākšana jūrās un okeānos atrodamo krājumu zinātniskai uzraudzībai un novērtēšanai, kā arī novērtējums par to, vai šie krājumi ir drošās bioloģiskās robežās, ir būtiska to ilgtspējīgai pārvaldībai; |
| --- | --- |

O.

tā kā datu vākšana jūrās un okeānos atrodamo krājumu zinātniskai uzraudzībai un novērtēšanai, kā arī novērtējums par to, vai šie krājumi ir drošās bioloģiskās robežās, ir būtiska to ilgtspējīgai pārvaldībai;

| P. | tā kā ievērojama daļa okeānu un jūras gultnes joprojām nav izpētīta, jo īpaši dziļjūra, un tā kā ir jāveic turpmāki pētījumi, lai nodrošinātu, ka zilās ekonomikas darbības ir pilnībā ilgtspējīgas; |
| --- | --- |

P.

tā kā ievērojama daļa okeānu un jūras gultnes joprojām nav izpētīta, jo īpaši dziļjūra, un tā kā ir jāveic turpmāki pētījumi, lai nodrošinātu, ka zilās ekonomikas darbības ir pilnībā ilgtspējīgas;

| Q. | tā kā zvejniecība un akvakultūra ir nozīmīgas zilās ekonomikas nozares un svarīgs pārtikas nodrošinājumam un cilvēka veselībai būtisko olbaltumvielu un mikroelementu avots; |
| --- | --- |

Q.

tā kā zvejniecība un akvakultūra ir nozīmīgas zilās ekonomikas nozares un svarīgs pārtikas nodrošinājumam un cilvēka veselībai būtisko olbaltumvielu un mikroelementu avots;

| R. | tā kā jūras bioloģiskā daudzveidība Eiropā ir apdraudēta un lielai daļai novērtēto jūras sugu un dzīvotņu ir nelabvēlīgs vai neskaidrs saglabāšanās stāvoklis; tā kā jūras bioloģiskās daudzveidības zudumam ir nozīmīga vidiska, sociāla un ekonomiska ietekme uz ES zvejniecības nozari, piekrastes un salu kopienām un tālākajiem reģioniem un tāpēc tas ir jānovērš; tā kā bioloģiskā daudzveidība ir jāatjauno sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām un jo īpaši ar zvejniecības nozari un zinātnieku aprindām; |
| --- | --- |

R.

tā kā jūras bioloģiskā daudzveidība Eiropā ir apdraudēta un lielai daļai novērtēto jūras sugu un dzīvotņu ir nelabvēlīgs vai neskaidrs saglabāšanās stāvoklis; tā kā jūras bioloģiskās daudzveidības zudumam ir nozīmīga vidiska, sociāla un ekonomiska ietekme uz ES zvejniecības nozari, piekrastes un salu kopienām un tālākajiem reģioniem un tāpēc tas ir jānovērš; tā kā bioloģiskā daudzveidība ir jāatjauno sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām un jo īpaši ar zvejniecības nozari un zinātnieku aprindām;

| S. | tā kā piekrastes un salu kopienas ir galvenās ieinteresētās personas diskusijās par zilās ekonomikas potenciālu un tā izmantošanas veidiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā piekrastes un salu kopienas ir galvenās ieinteresētās personas diskusijās par zilās ekonomikas potenciālu un tā izmantošanas veidiem;

| T. | tā kā ES zvejniekiem un zivju audzētājiem ir būtiska nozīme teritoriālās identitātes, kultūras tradīciju, pārtikas nodrošinājuma, nodarbinātības un ienākumu aizsardzībā un veicināšanā visā ES; |
| --- | --- |

T.

tā kā ES zvejniekiem un zivju audzētājiem ir būtiska nozīme teritoriālās identitātes, kultūras tradīciju, pārtikas nodrošinājuma, nodarbinātības un ienākumu aizsardzībā un veicināšanā visā ES;

| U. | tā kā mazapjoma nerūpnieciskajai zvejai ir īpašas iezīmes un vajadzības; |
| --- | --- |

U.

tā kā mazapjoma nerūpnieciskajai zvejai ir īpašas iezīmes un vajadzības;

| V. | tā kā atpūtas zvejas nozare kā augstvērtīga un ilgtspējīga tūrisma darbība var veicināt piekrastes kopienu ienākumu dažādošanu; |
| --- | --- |

V.

tā kā atpūtas zvejas nozare kā augstvērtīga un ilgtspējīga tūrisma darbība var veicināt piekrastes kopienu ienākumu dažādošanu;

| W. | tā kā sievietēm ir svarīga loma zvejniecības un akvakultūras nozarē; tā kā ir jāuzlabo viņu pamanāmība un jānodrošina vienlīdzīga piekļuve nodarbinātībai šajā nozarē, kā arī pienācīga juridiska atzīšana; |
| --- | --- |

W.

tā kā sievietēm ir svarīga loma zvejniecības un akvakultūras nozarē; tā kā ir jāuzlabo viņu pamanāmība un jānodrošina vienlīdzīga piekļuve nodarbinātībai šajā nozarē, kā arī pienācīga juridiska atzīšana;

| X. | tā kā ANO 3., 6., 9. un 12. ilgtspējīgas attīstības mērķis (IAM) uzsver dzīvnieku veselības, labas ūdens kvalitātes, ilgtspējīgas inovācijas un ilgtspējīga patēriņa un ražošanas nozīmi zilajā ekonomikā; |
| --- | --- |

X.

tā kā ANO 3., 6., 9. un 12. ilgtspējīgas attīstības mērķis (IAM) uzsver dzīvnieku veselības, labas ūdens kvalitātes, ilgtspējīgas inovācijas un ilgtspējīga patēriņa un ražošanas nozīmi zilajā ekonomikā;

| Y. | tā kā ūdensdzīvnieku veselība un labturība ir saistīta ar pārtikas produktu kvalitāti; tā kā slikta dzīvnieku labturības un lopkopības prakse var palielināt slimību un saslimšanas risku; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ūdensdzīvnieku veselība un labturība ir saistīta ar pārtikas produktu kvalitāti; tā kā slikta dzīvnieku labturības un lopkopības prakse var palielināt slimību un saslimšanas risku;

| Z. | tā kā sauszemes lauksaimniecība nozīmīgi ietekmē jūras ekosistēmas un zvejniecību, jo īpaši saistībā ar slāpekļa mēslojuma izmantošanu un ūdens vides eitrofikāciju; |
| --- | --- |

Z.

tā kā sauszemes lauksaimniecība nozīmīgi ietekmē jūras ekosistēmas un zvejniecību, jo īpaši saistībā ar slāpekļa mēslojuma izmantošanu un ūdens vides eitrofikāciju;

| AA. | tā kā zvejnieki pilda ļoti svarīgu lomu jūrā pamesta jūras piedrazojuma savākšanā, gan veicot mērķtiecīgas kampaņas, gan netīši savācot piedrazojumu zvejas darbību laikā; |
| --- | --- |

AA.

tā kā zvejnieki pilda ļoti svarīgu lomu jūrā pamesta jūras piedrazojuma savākšanā, gan veicot mērķtiecīgas kampaņas, gan netīši savācot piedrazojumu zvejas darbību laikā;

| AB. | tā kā nav sasniegti 2020. gada mērķi panākt labu vides stāvokli Eiropas jūrās un izbeigt pārzveju; |
| --- | --- |

AB.

tā kā nav sasniegti 2020. gada mērķi panākt labu vides stāvokli Eiropas jūrās un izbeigt pārzveju;

| AC. | tā kā 2018. gadā ES zvejniecības nozarē bija aptuveni 163 600 darbvietu un 2019. gadā flotes nozvejoja aptuveni 4,1 miljonu tonnu dzīvu zivju; tā kā ES27 valstīs 2018. gadā tika saražots 1,1 miljons tonnu ūdens organismu, kuru vērtība bija 3,7 miljardi EUR (18); |
| --- | --- |

AC.

tā kā 2018. gadā ES zvejniecības nozarē bija aptuveni 163 600 darbvietu un 2019. gadā flotes nozvejoja aptuveni 4,1 miljonu tonnu dzīvu zivju; tā kā ES27 valstīs 2018. gadā tika saražots 1,1 miljons tonnu ūdens organismu, kuru vērtība bija 3,7 miljardi EUR (18);

| AD. | tā kā ES ir zvejas un akvakultūras produktu neto importētāja un attiecībā uz lielāko daļu sava ūdens cilmes pārtikas produktu patēriņa joprojām ir atkarīga no importa, kas 2018. gadā veidoja 34 % no importa kopējās vērtības; tā kā ES importētajiem zvejas produktiem ir jāatbilst vismaz tādiem pašiem ilgtspējas standartiem kā tiem, ko piemēro ES; tā kā ES zvejas produktu imports ir tieši jāsaista ar ilgtspējīgām darbvietām importa, apstrādes un mazumtirdzniecības nozarēs; |
| --- | --- |

AD.

tā kā ES ir zvejas un akvakultūras produktu neto importētāja un attiecībā uz lielāko daļu sava ūdens cilmes pārtikas produktu patēriņa joprojām ir atkarīga no importa, kas 2018. gadā veidoja 34 % no importa kopējās vērtības; tā kā ES importētajiem zvejas produktiem ir jāatbilst vismaz tādiem pašiem ilgtspējas standartiem kā tiem, ko piemēro ES; tā kā ES zvejas produktu imports ir tieši jāsaista ar ilgtspējīgām darbvietām importa, apstrādes un mazumtirdzniecības nozarēs;

| AE. | tā kā ES zvejniecību, akvakultūru un piekrastes kopienas jau skar klimata pārmaiņu ietekme; tā kā klimata krīze ir nozīmīgi ietekmējusi Eiropas jūru veselību, atstājot negatīvas sekas uz zilās ekonomikas noturību, jo īpaši zivsaimniecību un akvakultūru; |
| --- | --- |

AE.

tā kā ES zvejniecību, akvakultūru un piekrastes kopienas jau skar klimata pārmaiņu ietekme; tā kā klimata krīze ir nozīmīgi ietekmējusi Eiropas jūru veselību, atstājot negatīvas sekas uz zilās ekonomikas noturību, jo īpaši zivsaimniecību un akvakultūru;

| AF. | tā kā Covid-19 pandēmija ir ietekmējusi vairākas zilās ekonomikas nozares, jo īpaši piekrastes un jūras tūrismu; tā kā zilā ekonomika varētu palīdzēt novērst pašreizējās krīzes radīto ekonomisko un sociālo kaitējumu; |
| --- | --- |

AF.

tā kā Covid-19 pandēmija ir ietekmējusi vairākas zilās ekonomikas nozares, jo īpaši piekrastes un jūras tūrismu; tā kā zilā ekonomika varētu palīdzēt novērst pašreizējās krīzes radīto ekonomisko un sociālo kaitējumu;

| AG. | tā kā Covid-19 pandēmijai ir bijusi būtiska ekonomiskā ietekme uz zvejniecības un akvakultūras nozarē nodarbinātajiem, ko izraisīja pieprasījuma samazināšanās apvienojumā ar to, ka uz daudziem kuģiem nebija atbilstošu apstākļu, lai nodrošinātu veselības drošību; tā kā pandēmijas izraisītie tirgus traucējumi ir negatīvi ietekmējuši zvejniekus visā ES; tā kā zvejnieki tomēr spēja nodrošināt augstas kvalitātes pārtikas piegādi un tieši šā iemesla dēļ zvejniekiem jāpievērš īpaša uzmanība, ņemot vērā viņu nozīmi attiecībā uz pārtikas piegādes drošību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

AG.

tā kā Covid-19 pandēmijai ir bijusi būtiska ekonomiskā ietekme uz zvejniecības un akvakultūras nozarē nodarbinātajiem, ko izraisīja pieprasījuma samazināšanās apvienojumā ar to, ka uz daudziem kuģiem nebija atbilstošu apstākļu, lai nodrošinātu veselības drošību; tā kā pandēmijas izraisītie tirgus traucējumi ir negatīvi ietekmējuši zvejniekus visā ES; tā kā zvejnieki tomēr spēja nodrošināt augstas kvalitātes pārtikas piegādi un tieši šā iemesla dēļ zvejniekiem jāpievērš īpaša uzmanība, ņemot vērā viņu nozīmi attiecībā uz pārtikas piegādes drošību Eiropas Savienībā;

| AH. | tā kā pandēmijas situācija ir parādījusi, cik svarīga globālajai veselībai un pārtikas sistēmu nākotnei ir noturīga vide, ko atbalsta ilgtspējīga resursu pārvaldības prakse; |
| --- | --- |

AH.

tā kā pandēmijas situācija ir parādījusi, cik svarīga globālajai veselībai un pārtikas sistēmu nākotnei ir noturīga vide, ko atbalsta ilgtspējīga resursu pārvaldības prakse;

| AI. | tā kā piekrastes kopienām ir jādažādo savi ienākumu avoti, lai izturētu ekonomiskos un sociālos satricinājumus; |
| --- | --- |

AI.

tā kā piekrastes kopienām ir jādažādo savi ienākumu avoti, lai izturētu ekonomiskos un sociālos satricinājumus;

| AJ. | tā kā piekrastes un attālajām kopienām, dažādojot savus ienākumu avotus, ir jāveido noturība pret satricinājumiem, piemēram, tiem, ko izraisa klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā piekrastes un attālajām kopienām, dažādojot savus ienākumu avotus, ir jāveido noturība pret satricinājumiem, piemēram, tiem, ko izraisa klimata pārmaiņas;

| AK. | tā kā jūras un piekrastes tūrisms ir zilās ekonomikas pīlārs, ņemot vērā, ka vairāk nekā puse ES tūrisma mītņu atrodas piekrastes zonās un 30 % gadījumu pārnakšņošana notiek pludmales kūrortos; tā kā Komisijas paziņojumā par tūrismu un transportu 2020. gadā un pēc tam (COM(2020)0550) ir uzsvērts, cik svarīgi ir aizsargāt un atjaunot Eiropas sauszemes un jūras dabas kapitālu; |
| --- | --- |

AK.

tā kā jūras un piekrastes tūrisms ir zilās ekonomikas pīlārs, ņemot vērā, ka vairāk nekā puse ES tūrisma mītņu atrodas piekrastes zonās un 30 % gadījumu pārnakšņošana notiek pludmales kūrortos; tā kā Komisijas paziņojumā par tūrismu un transportu 2020. gadā un pēc tam (COM(2020)0550) ir uzsvērts, cik svarīgi ir aizsargāt un atjaunot Eiropas sauszemes un jūras dabas kapitālu;

| AL. | tā kā jūras un piekrastes tūrisms nodrošina 60 % zilās ekonomikas darbvietu; tā kā konkurētspējīgai, noturīgai un sociāli taisnīgai zilajai ekonomikai ir vajadzīgi augsti kvalificēti un prasmīgi speciālisti; tā kā zilās darbvietas var veicināt izaugsmi un karjeras iespējas; |
| --- | --- |

AL.

tā kā jūras un piekrastes tūrisms nodrošina 60 % zilās ekonomikas darbvietu; tā kā konkurētspējīgai, noturīgai un sociāli taisnīgai zilajai ekonomikai ir vajadzīgi augsti kvalificēti un prasmīgi speciālisti; tā kā zilās darbvietas var veicināt izaugsmi un karjeras iespējas;

| AM. | tā kā makšķerēšanas tūrismam kā nozarei ir potenciāls kļūt par jaunu ienākumu avotu piekrastes kopienām, vienlaikus nodrošinot zivju krājumu ilgtspēju un labu stāvokli un sniedzot labumu sabiedrībai un veselībai; |
| --- | --- |

AM.

tā kā makšķerēšanas tūrismam kā nozarei ir potenciāls kļūt par jaunu ienākumu avotu piekrastes kopienām, vienlaikus nodrošinot zivju krājumu ilgtspēju un labu stāvokli un sniedzot labumu sabiedrībai un veselībai;

| AN. | tā kā atpūtas zveja jau ir ilgtspējīga un augstvērtīga tūrisma iespēja un papildinoša darbība daudzām kopienām visā Eiropā; tā kā daudzās valstīs pieaug interese par atpūtas zveju, jo īpaši pēc Covid-19 pandēmijas; |
| --- | --- |

AN.

tā kā atpūtas zveja jau ir ilgtspējīga un augstvērtīga tūrisma iespēja un papildinoša darbība daudzām kopienām visā Eiropā; tā kā daudzās valstīs pieaug interese par atpūtas zveju, jo īpaši pēc Covid-19 pandēmijas;

| AO. | tā kā ilgtspējīgas infrastruktūras veidošana piekrastes reģionos palīdzēs saglabāt bioloģisko daudzveidību, piekrastes ekosistēmas un ainavas un tādējādi tiks stiprināta tūrisma un piekrastes reģionu ekonomikas ilgtspējīga attīstība; |
| --- | --- |

AO.

tā kā ilgtspējīgas infrastruktūras veidošana piekrastes reģionos palīdzēs saglabāt bioloģisko daudzveidību, piekrastes ekosistēmas un ainavas un tādējādi tiks stiprināta tūrisma un piekrastes reģionu ekonomikas ilgtspējīga attīstība;

| AP. | tā kā zilajai ekonomikai ir būtiska loma tālāko reģionu labklājībā, jo tie izolētības dēļ ir īpaši atkarīgi no zilās ekonomikas darbībām, piemēram, jūras transporta, kuģniecības un tūrisma; |
| --- | --- |

AP.

tā kā zilajai ekonomikai ir būtiska loma tālāko reģionu labklājībā, jo tie izolētības dēļ ir īpaši atkarīgi no zilās ekonomikas darbībām, piemēram, jūras transporta, kuģniecības un tūrisma;

| AQ. | tā kā ostām ir būtiska nozīme ilgtspējīgas zilās ekonomikas mērķu sasniegšanā un tā kā ostu ilgtspējas palielināšana veicinās piekrastes kopienu ilgtspējīgu attīstību; tā kā tālāko reģionu ostas ir svarīgs preču un pasažieru pārvadājumu mezgls; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā ostām ir būtiska nozīme ilgtspējīgas zilās ekonomikas mērķu sasniegšanā un tā kā ostu ilgtspējas palielināšana veicinās piekrastes kopienu ilgtspējīgu attīstību; tā kā tālāko reģionu ostas ir svarīgs preču un pasažieru pārvadājumu mezgls;

| AR. | tā kā, kā paziņots jaunajā ES Biodaudzveidības stratēģijā 2030. gadam, ostām ir izšķiroša nozīme reģionu un valstu savienojamībā un ekonomikā un svarīga loma ilgtspējīgas attīstības veicināšanā, kas palīdz novērst bioloģiskās daudzveidības izzušanu; tā kā, mainoties Eiropas rūpnieciskajai ainai (piemēram, paplašinoties atkrastes atjaunīgās enerģijas ražošanai), mainīsies arī ostu loma; |
| --- | --- |

AR.

tā kā, kā paziņots jaunajā ES Biodaudzveidības stratēģijā 2030. gadam, ostām ir izšķiroša nozīme reģionu un valstu savienojamībā un ekonomikā un svarīga loma ilgtspējīgas attīstības veicināšanā, kas palīdz novērst bioloģiskās daudzveidības izzušanu; tā kā, mainoties Eiropas rūpnieciskajai ainai (piemēram, paplašinoties atkrastes atjaunīgās enerģijas ražošanai), mainīsies arī ostu loma;

| AS. | tā kā ES kuģubūvētavas varētu izmantot iespējas, ko sniedz novatoriskais un ātri augošais energoefektīvo palīgkuģu tirgus; |
| --- | --- |

AS.

tā kā ES kuģubūvētavas varētu izmantot iespējas, ko sniedz novatoriskais un ātri augošais energoefektīvo palīgkuģu tirgus;

| AT. | tā kā dažādas ar zilo ekonomiku saistītas darbības vienā telpā rada konkurenci, piesārņojumu un jūras telpas pārvaldības konfliktus, kas galvenokārt ietekmē zvejas darbības, jo īpaši mazapjoma zveju un piekrastes kopienas; tā kā jūras telpiskajai plānošanai ir izšķiroša nozīme, lai izvairītos no konkurences palielināšanās un konfliktiem jūras telpas pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

AT.

tā kā dažādas ar zilo ekonomiku saistītas darbības vienā telpā rada konkurenci, piesārņojumu un jūras telpas pārvaldības konfliktus, kas galvenokārt ietekmē zvejas darbības, jo īpaši mazapjoma zveju un piekrastes kopienas; tā kā jūras telpiskajai plānošanai ir izšķiroša nozīme, lai izvairītos no konkurences palielināšanās un konfliktiem jūras telpas pārvaldības jomā;

| AU. | tā kā dalībvalstīm būtu jācenšas ar saviem jūras telpiskajiem plāniem veicināt jūras enerģētikas nozaru, jūras transporta, zvejniecības un akvakultūras nozares ilgtspējīgu attīstību un vides saglabāšanu, aizsardzību un uzlabošanu, tostarp noturību pret klimata pārmaiņu ietekmi; tā kā šajā ziņā īpaša uzmanība būtu jāpievērš zvejniecību un akvakultūras interesēm un tās nevajadzētu atstāt novārtā, dalībvalstīm turpinot darbu un pēc tam pārskatot nacionālos jūras telpiskos plānus; |
| --- | --- |

AU.

tā kā dalībvalstīm būtu jācenšas ar saviem jūras telpiskajiem plāniem veicināt jūras enerģētikas nozaru, jūras transporta, zvejniecības un akvakultūras nozares ilgtspējīgu attīstību un vides saglabāšanu, aizsardzību un uzlabošanu, tostarp noturību pret klimata pārmaiņu ietekmi; tā kā šajā ziņā īpaša uzmanība būtu jāpievērš zvejniecību un akvakultūras interesēm un tās nevajadzētu atstāt novārtā, dalībvalstīm turpinot darbu un pēc tam pārskatot nacionālos jūras telpiskos plānus;

| AV. | tā kā Parīzes nolīguma mērķis ir ierobežot globālās sasilšanas pieaugumu krietni zem 2 oC atzīmes — vēlams, nepārsniegt 1,5 oC — salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni; |
| --- | --- |

AV.

tā kā Parīzes nolīguma mērķis ir ierobežot globālās sasilšanas pieaugumu krietni zem 2 oC atzīmes — vēlams, nepārsniegt 1,5 oC — salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni;

| AW. | tā kā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes īpašajā ziņojumā par okeāniem un kriosfēru mainīgajā klimatā ir pierādīts labums, ko sniedz zinātnes atziņu un vietējo iedzīvotāju zināšanu apvienošana ar mērķi uzlabot noturību; |
| --- | --- |

AW.

tā kā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes īpašajā ziņojumā par okeāniem un kriosfēru mainīgajā klimatā ir pierādīts labums, ko sniedz zinātnes atziņu un vietējo iedzīvotāju zināšanu apvienošana ar mērķi uzlabot noturību;

| AX. | tā kā ES ir apņēmusies ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem; tā kā ES ir ierosinājusi mērķi līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 55 %; tā kā atkrastes atjaunīgā enerģija ir viena no iespējām, ko dalībvalstis var izvēlēties, lai sasniegtu šo mērķrādītāju; tā kā tai būtu jāpilda svarīga loma šo mērķu sasniegšanā, piemērojot integrētu pieeju, kurā ņemti vērā trīs ilgtspējas pīlāri; |
| --- | --- |

AX.

tā kā ES ir apņēmusies ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem; tā kā ES ir ierosinājusi mērķi līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 55 %; tā kā atkrastes atjaunīgā enerģija ir viena no iespējām, ko dalībvalstis var izvēlēties, lai sasniegtu šo mērķrādītāju; tā kā tai būtu jāpilda svarīga loma šo mērķu sasniegšanā, piemērojot integrētu pieeju, kurā ņemti vērā trīs ilgtspējas pīlāri;

| AY. | tā kā saskaņā ar ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam ir jāizstrādā priekšlikums par juridiski saistošiem dabas atjaunošanas mērķrādītājiem atbilstoši mērķim aizsargāt 30 % ES jūras zonas,10 % no šīs platības piemērojot stingrus saglabāšanas pasākumus; |
| --- | --- |

AY.

tā kā saskaņā ar ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam ir jāizstrādā priekšlikums par juridiski saistošiem dabas atjaunošanas mērķrādītājiem atbilstoši mērķim aizsargāt 30 % ES jūras zonas,10 % no šīs platības piemērojot stingrus saglabāšanas pasākumus;

| AZ. | tā kā par katru ES jūras reģionu ir jāizstrādā konkrētas vadlīnijas un jāveic pārdomāta plānošana attiecībā uz aizsargājamajās jūras teritorijās sasniedzamajiem mērķiem; |
| --- | --- |

AZ.

tā kā par katru ES jūras reģionu ir jāizstrādā konkrētas vadlīnijas un jāveic pārdomāta plānošana attiecībā uz aizsargājamajās jūras teritorijās sasniedzamajiem mērķiem;

| BA. | tā kā tālākie reģioni ir īstas dabas laboratorijas ar bagātīgu bioloģisko daudzveidību un īsti dabiskie rezervāti, kas steidzami jāaizsargā, jo īpaši tādēļ, ka tie lielākoties ir arhipelāgi ar ievērojamām piekrastes teritorijām; |
| --- | --- |

BA.

tā kā tālākie reģioni ir īstas dabas laboratorijas ar bagātīgu bioloģisko daudzveidību un īsti dabiskie rezervāti, kas steidzami jāaizsargā, jo īpaši tādēļ, ka tie lielākoties ir arhipelāgi ar ievērojamām piekrastes teritorijām;

| BB. | tā kā ekosistēmu pārvaldīšanai ir vajadzīga holistiska pieeja, kurā ņemti vērā visi bioloģiskās daudzveidības zuduma cēloņi, piemēram, klimata pārmaiņas, okeāna paskābināšanās, svešzemju sugu parādīšanās, krasta erozija u. c.; tā kā jūras resursu pārvaldībā un saglabāšanā ir vajadzīgs globāls redzējums, satvars un ekosistēmas pieeja; |
| --- | --- |

BB.

tā kā ekosistēmu pārvaldīšanai ir vajadzīga holistiska pieeja, kurā ņemti vērā visi bioloģiskās daudzveidības zuduma cēloņi, piemēram, klimata pārmaiņas, okeāna paskābināšanās, svešzemju sugu parādīšanās, krasta erozija u. c.; tā kā jūras resursu pārvaldībā un saglabāšanā ir vajadzīgs globāls redzējums, satvars un ekosistēmas pieeja;

| BC. | tā kā klimata pārmaiņas arvien vairāk maina dažādu zivju sugu izplatības un migrācijas modeļus un ietekmē mazapjoma zvejniecības jaunattīstības valstīs, kuras ir neaizsargātākas pret to sekām; |
| --- | --- |

BC.

tā kā klimata pārmaiņas arvien vairāk maina dažādu zivju sugu izplatības un migrācijas modeļus un ietekmē mazapjoma zvejniecības jaunattīstības valstīs, kuras ir neaizsargātākas pret to sekām;

| BD. | tā kā nelegāla zveja būtiski apdraud jūras resursus, jo tā noplicina zivju krājumus, iznīcina jūras dzīvotnes, rada negodīgu konkurenci un apdraud piekrastes kopienu un salu zvejniecību iztiku; |
| --- | --- |

BD.

tā kā nelegāla zveja būtiski apdraud jūras resursus, jo tā noplicina zivju krājumus, iznīcina jūras dzīvotnes, rada negodīgu konkurenci un apdraud piekrastes kopienu un salu zvejniecību iztiku;

| BE. | tā kā ir ļoti svarīgi, lai dalībvalstis īstenotu ES zivsaimniecības kontroles režīmu, kas ir vienkāršs, pārredzams un efektīvs, lai nodrošinātu nozares ilgtspējas mērķrādītāju sasniegšanu; |
| --- | --- |

BE.

tā kā ir ļoti svarīgi, lai dalībvalstis īstenotu ES zivsaimniecības kontroles režīmu, kas ir vienkāršs, pārredzams un efektīvs, lai nodrošinātu nozares ilgtspējas mērķrādītāju sasniegšanu;

| BF. | tā kā, dažādojot patēriņu, attiecībā uz patērētāju uzvedību būtiska nozīme ir uzlabotai izsekojamībai un pieejamai informācijai par uzturvērtību un izcelsmes vai ražošanas vietu, |
| --- | --- |

BF.

tā kā, dažādojot patēriņu, attiecībā uz patērētāju uzvedību būtiska nozīme ir uzlabotai izsekojamībai un pieejamai informācijai par uzturvērtību un izcelsmes vai ražošanas vietu,

Vispārēja pieeja ES zilajai ekonomikai

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas jauno ilgtspējīgas ES zilās ekonomikas stratēģiju; tomēr pauž nožēlu par to, ka trūkst konkrētu mērķu attiecībā uz dažādām nozarēm, jo īpaši zvejniecību un akvakultūru, kas ir svarīgas zilās ekonomikas nozares; norāda, ka jaunajiem tiesību aktu priekšlikumiem un rīcības plāniem vienmēr ir jābūt balstītiem uz labākajām pieejamajām zinātnes atziņām un vidiskās, sociālās un ekonomiskās ietekmes novērtējumiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa plaši definēt zilās ekonomikas jēdzienu, kuram jāietver visas ar okeāniem, jūrām un piekrastes teritorijām saistītās nozaru un starpnozaru darbības, arī tiešā un netiešā atbalsta darbības, un kurā pienācīgi jāņem vērā zivsaimniecības nozare; vērš uzmanību uz inovācijas transversālo nozīmi visās šajās darbībās — gan tradicionālajās, gan jaunajās; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vērš uzmanību uz to, ka ir jāveicina integrēta pieeja dažādām zilās ekonomikas nozarēm, atzīstot un ievērojot dažādu dalībvalstu prioritātes un atbalstot tās šo prioritāšu attīstīšanā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka zilās ekonomikas nozarei kopumā ir ārkārtīgi svarīga nozīme, jo īpaši tālākajos reģionos, un tā var palīdzēt mazināt klimata pārmaiņu ietekmi, veicināt dabā balstītus risinājumus un uzlabot jūras un ūdens resursu izmantošanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vērš uzmanību uz negatīvajām tendencēm un acīmredzamo situācijas pasliktināšanos dažās no tradicionālākajām zilās ekonomikas nozarēm (piemēram, zvejniecības, kuģubūves un kuģu remonta nozarē), jo īpaši reģionos, kur tās bija patiesi nostiprinošas darbības, kas stimulēja ekonomisko aktivitāti gan augšupējās, gan lejupējās jomās, radot darbvietas un veicinot attīstību; uzskata, ka ikvienā zilās ekonomikas stratēģijā būtu jāņem vērā šīs darbības un reģioni, kā arī jāuzsver inovācijas sniegtās iespējas konstatētās situācijas pasliktināšanās novēršanā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka zilās ekonomikas veicināšanai ir būtiska nozīme visas ekonomikas atveseļošanā un ekonomisko un sociālo aspektu atjaunošanā vairākās nozarēs, piemēram, transporta un tūrisma nozarē, ko smagi skārusi Covid-19 pandēmija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prasa labāk un saskaņotāk īstenot visus pieejamos finanšu instrumentus, cita starpā strukturālos un investīciju fondus, lai sekmīgāk veicinātu zilās ekonomikas stratēģiju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izvērtēt zivsaimniecības nozares īpašās vajadzības saistībā ar zilās ekonomikas finansēšanu (nozaru, reģionālā, valstu un Eiropas līmenī), lai izmantotu tās izaugsmes un darbvietu radīšanas potenciālu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka zilās ekononomikas attīstībai ir vajadzīgi lielāki ieguldījumi zināšanās un ka ES un dalībvalstīm ir jānodrošina nozīmīgs finansējums izpratnes par jūras vidi uzlabošanai saskaņā ar noteikumiem, kas nodrošina tā nepārtrauktību un ilgtermiņa prognozējamību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka zilajai ekonomikai ir vajadzīgs pienācīgs finansiālais atbalsts, lai nodrošinātu apjomīgas investīcijas pētniecībā, tehnoloģijās un infrastruktūrā ES un dalībvalstu līmenī; tādēļ aicina Komisiju un nozari izvērtēt ieguvumus, ko sniedz ES partnerību izveide jūras transporta jomā, arī ar privāto sektoru, ES un starptautiskā līmenī, lai risinātu pašreizējās starptautiskās tirdzniecības un piegādes ķēdes problēmas, nozarē veicinātu inovāciju un konkurētspēju, veicinātu dekarbonizāciju, ostās un kravas termināļos izveidotu krasta elektroenerģijas un alternatīvu degvielu iekraušanas un piegādes infrastruktūru, kā arī izstrādātu atkritumu apsaimniekošanas plānus Atlantijas okeāna, Vidusjūras un Baltijas jūras ostām; tāpēc atzinīgi vērtē to, ka valstu, reģionu un ES pētniecības un inovācijas prioritāšu saskaņošanas nolūkā tiek izveidota Eiropas partnerība klimatneitrālai, ilgtspējīgai un produktīvai zilajai ekonomikai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina Komisiju un dalībvalstis ieviest jaunus projektus un jaunus instrumentus, lai visas zilās ekonomikas jomā ieinteresētās personas varētu savas darbības balstīt uz dabas resursu atbildīgu un ilgtspējīgu izmantošanu, dekarbonizāciju un aprites ekonomiku; uzsver, ka ilgtspējīgai zilajai ekonomikai ir jāattīstās ekoloģisko iespēju robežās, jābalstās uz zinātniskajiem ieteikumiem un jāveicina veselīga jūras vide; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka visās zilās ekonomikas nozarēs ir jāīsteno integrēta ekosistēmas pieeja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju ierosināt leģislatīvas un neleģislatīvas iniciatīvas, kas balstītos uz pienācīgiem novērtējumiem par šo iniciatīvu ietekmi uz zvejniecības un akvakultūras nozari un nodrošinātu, ka zilā ekonomika kļūst par Eiropas zaļā kursa un ar to saistīto turpmāko ES stratēģiju vispārējo mērķu sasniegšanas pamatpīlāru; uzsver, ka pārveide, kas jāīsteno zilās ekonomikas nozarē, virzīs inovāciju un stimulēs darbvietu radīšanu un ekonomiskās iespējas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka piekrastes un no okeāna atkarīgās kopienas var palīdzēt attīstīt ilgtspējīgu zilās ekonomikas nozari, kurā tiek ņemti vērā to konkrētie apstākļi un vajadzības; uzsver, ka šīs kopienas var vadīt dažādus izmēģinājuma projektus, piemēram, projektus saistībā ar atkrastes atjaunīgās enerģijas tehnoloģijām, dabā balstītu darbību izstrādi un ilgtspējīgas zvejniecības un akvakultūras ieguldījumu veselīgās, noturīgās un drošās pārtikas sistēmās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka piekrastes un salu kopienas, jo īpaši tās, kuras iesaistītas zvejā, būtu pilnībā jāiesaista ikvienā zilās ekonomikas attīstības posmā, jo tas ir obligāts priekšnosacījums tās potenciāla realizēšanai inovācijas, nodarbinātības, labklājības un ilgtspējīgas attīstības ziņā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka ir vajadzīga holistiska pieeja visām zilās ekonomikas nozarēm, pienācīgi ņemot vērā to mijiedarbību, lai nodrošinātu, ka vienā nozarē veiktās darbības netraucē citas nozares darbībām vai nekonfliktē ar tām; norāda, ka tas attiecas arī uz jūras vides aizsardzību; uzsver, ka ir vajadzīga kopdarbīga, iekļaujoša un starpnozaru jūras telpiskā plānošana; šajā sakarībā uzsver to, cik svarīga ekoloģisko, sociālo un ekonomisko mērķu sasniegšanai ir efektīva, uz ekosistēmu balstīta jūras telpiskā plānošana, cita starpā saistībā ar pārkārtošanos uz klimatneitrālu sabiedrību; uzskata, ka jūras telpiskā plānošana radīs nozaru sinerģiju un zvejniekiem nodrošinās iztikas līdzekļus; pauž nožēlu par to, ka lielākā daļa dalībvalstu kavējas ar jūras telpisko plānojumu izstrādi, kas paredzēta Direktīvā 2014/89/ES; aicina Komisiju nodrošināt, ka 2022. gadā tiek savlaicīgi iesniegta pārskatītā direktīva, un vajadzības gadījumā to papildināt ar koriģējošām iniciatīvām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka iniciatīvās, kas sniegs jaunu redzējumu par ilgtspējīgu zilo ekonomiku Eiropas Savienībā, ir jāņem vērā sauszemes un jūras mijiedarbība; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver to, ka ir svarīgi noslēgt divpusējus partnerattiecību nolīgumus ar trešām valstīm, jo īpaši nolīgumus par ilgtspējīgām zvejas partnerattiecībām un cīņu pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju; uzsver, ka divpusējos partnerattiecību nolīgumos būtu jācenšas panākt atbilstību augstākajiem vides, ekonomikas un sociālās ilgtspējas kritērijiem un tie būtu jābalsta uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž bažas par NNN zvejas gadījumiem ārpus ES ūdeņiem; atgādina, ka NNN zveja, ko veicina prakse kuģot ar izdevīgu karogu, kaitē pārtikas nodrošinājumam un piekrastes valstu iedzīvotāju iztikai, vienlaikus radot auglīgu augsni pirātismam; aicina izveidot spēcīgu globālu preventīvu sankciju sistēmu un daudzpusēju pieeju NNN zvejas apkarošanai; uzsver, ka ir jāierobežo izdevīguma karogu izmantošana un karoga maiņa un jārisina jautājums par pārkraušanu citā kuģī jūrā, jo tie ir svarīgi instrumenti, kā novērst NNN zvejas apkarošanas nepilnības; aicina ES plašākā mērogā stiprināt korupcijas apkarošanas spēju veidošanu, veicinot valstu aģentūru sadarbību, palielinot starptautisko sadarbību, uzlabojot zivsaimniecības aģentu uzraudzību jaunattīstības valstīs ar ES atbalstu un atbalstot reģionālos uzraudzības, kontroles un pārraudzības centrus un darba grupas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka ir nepārtraukti, efektīvi un visaptveroši jācīnās pret NNN zveju; aicina Komisiju pārskatīt diskusijas ar “dzeltenās kartītes” valstīm; uzsver to, cik svarīga ir produktu izsekojamība un tādu jūras produktu importa aizliegšana, kuri iegūti nelegālā zvejā; aicina dalībvalstis izmantot patiesi stingru pieeju attiecībā uz tādu kuģu izkraušanu, kuri ir no aizdomās turētām trešām valstīm; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ir svarīgi uzlabot dialogu ar valstīm, kas robežojas ar Vidusjūru, jo īpaši ar valstīm tās dienvidu krastā, un palielināt finansējumu projektu pozīcijām, kas vērstas uz starptautisko sadarbību zilās ekonomikas nozarēs (Interreg Next Med, Interreg Euro-MED programma 2021.–2027. gadam, Switch Med u. c.); |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka dažām flotēm no valstīm ārpus ES, kuras zvejo tajos pašos apgabalos un eksportē zvejas produktus uz Eiropas tirgu, ir zemāki ilgtspējas standarti un tas negatīvi ietekmē Eiropas zvejnieku konkurētspēju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka ir jārada vienlīdzīgi konkurences apstākļi attiecībā uz produktiem, kas importēti no trešām valstīm, lai nodrošinātu, ka visi ES patērētie zvejas un akvakultūras produkti tiek ražoti ilgtspējīgās pārtikas sistēmās un atbilst zaļā kursa mērķiem; aicina Komisiju pieņemt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai garantētu vispārēju godīgas konkurences vidi Pasaules Tirdzniecības organizācijas satvarā un konkrēti ES tirdzniecības nolīgumos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt stiprināt to trešo valstu valstspiederīgo tiesības un darba apstākļus, kuri strādā uz ES kuģiem, kā arī nodrošināt pienācīgu atalgojumu visiem, kas strādā zvejniecības un akvakultūras nozarē, kā arī visās citās zilās ekonomikas nozarēs; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka ir jāstiprina sadarbība un jākoordinē darbības ar pašreizējiem daudzpusējiem forumiem, piemēram, ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, kā arī Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un citiem saistītiem starptautiskiem un daudzpusējiem procesiem, lai veicinātu jūras un saldūdens bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, saglabāšanu, ilgtspējīgu pārvaldību un atjaunošanu, vienlaikus veicinot citu IAM sasniegšanu; uzsver, ka COP 15 Kuņminā (Ķīna) ir laba iespēja vienoties par globāliem pasākumiem šajā jomā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē mērķi līdz 2030. gadam panākt, ka tiek aizsargāti 30 % pasaules okeānu, tomēr brīdina, ko to nedrīkst darīt uz pārtikas nodrošinājuma, zvejnieku un akvakultūras ražotāju, pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu rēķina; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos noteikt trīs plašas aizsargājamas jūras teritorijas Dienvidu okeānā; pauž nožēlu par to, ka Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija (CCAMLR) 2021. gadā atkal nespēja panākt vienošanos par šīm aizsargājamajām teritorijām; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi, jo tās ir atbildīgas par to, lai kopā ar dalībvalstīm palīdzētu apzināt un noteikt papildu aizsargājamās jūras teritorijas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka aizvien vairāk pētījumu, jo īpaši Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes īpašais ziņojums par okeāniem un kriosfēru mainīgajā klimatā, liecina, ka ar bioloģisko daudzveidību, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām saistītos mērķus var labāk panākt tad, ja zvejnieki un vietējās kopienas tieši kontrolē savu izmantoto resursu pārvaldību; uzsver, ka piekrastes kopienu pārvaldītās ekosistēmas ir vienas no bagātākajām un ražīgākajām, kā arī veicina piekrastes teritoriju pielāgošanos klimata pārmaiņu sekām; uzsver ar jūras telpisko plānošanu saistītos okeānu piesavināšanās riskus; tāpēc uzsver nepieciešamību nostiprināt mazapjoma zveju, nodrošināt atbildīgu īpašumtiesību pārvaldību un saukt pie atbildības to ES uzņēmumu labuma guvējus, kuri darbojas zilās ekonomikas nozarē, ja to darbība pārkāpj cilvēktiesības; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina ES un partnervalstis klimata pārmaiņu mazināšanas stratēģijās paļauties uz vietējo zinātību un aktīvi veicināt līdzdalīgu pārvaldību, kas ir izrādījusies efektīva piekrastes kopienu noturības palielināšanā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzskata, ka okeānu starptautiskajai pārvaldībai būtu jāpieņem starpnozaru pieeja zilajai ekonomikai, nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visām jūras saimnieciskajām darbībām; atbalsta okeāna atzīšanu par kopīgu cilvēces vērtību un prasa, lai ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (IZPN) vienmēr atbilstu 2030. gada IAM, ES saistībām un mērķiem vides jomā, kā arī KZP saistībām un mērķiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž bažas par to, ka IZPN nodrošinātais nozariskais atbalsts bieži nedod tiešu labumu vietējām zvejniecībām un piekrastes kopienām trešās valstīs, un tāpēc aicina Komisiju cieši sasaistīt IZPN ar ES ilgtspējīgas attīstības plānošanu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka IZPN ir jākļūst par vietējās zilās ekonomikas attīstības instrumentu; uzskata, ka nepietiekamu datu dēļ ir grūti novērtēt IZPN ieguldījumu IAM sasniegšanā partnervalstīs; mudina ES palielināt IZPN pārredzamību, datu vākšanu (jo īpaši par nozveju, kuģu reģistrāciju un darba apstākļiem) un ziņošanas prasības un izveidot centralizētu sociālekonomisko datu bāzi par visiem ES kuģiem neatkarīgi no to darbības vietas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka sarunās par IZPN un to īstenošanas laikā ir jāiesaista visas ieinteresētās personas un jānodrošina, ka tiek ņemtas vērā to kopienu vajadzības, kuras šīs partnerības skar visvairāk; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pauž nožēlu par to, ka netiek uzraudzīta finansējuma īstenošana un pareiza izmantošana; pauž bažas par to, ka IZPN paredzētais nozariskais atbalsts bieži nedod tiešu labumu mazapjoma zvejniekiem; aicina Komisiju cieši sasaistīt IZPN ar ES attīstības palīdzību, lai uzlabotu piekrastes kopienām sniegto pievienoto vērtību; turklāt aicina Komisiju proaktīvi publicēt gada ziņojumus par to, kā tiek izmantots nozariskais atbalsts, lai labāk izsekotu ES publisko līdzekļu izlietojumu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzinīgi vērtē reģionālo jūras konvenciju un reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) lomu; aicina Komisiju ierosināt vērienīgas RZPO pilnvaras, lai aizsargātu zvejas resursus jaunattīstības valstīs un starptautiskajos ūdeņos, jo īpaši, uzlabojot tādu sugu kā tropiskās tunzivis krājumu pārvaldību, samazinot izmetumus, piemērojot piesardzīgu pieeju, lai nodrošinātu apdraudēto sugu un jutīgu jūras ekosistēmu saglabāšanu, un uzlabojot pieejamos datus, atbilstību un lēmumu pieņemšanas pārredzamību; |
| --- | --- |

36.

| 37. | plašākā skatījumā aicina uzlabot zivsaimniecības pārvaldības praksi, uzraudzību, ekomarķējuma izstrādi un jaunas tehnoloģijas, piemēram, blokķēdi, lai uzlabotu produktu izsekojamību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | turklāt aicina ES sniegt tehnisku palīdzību jaunattīstības valstu ražotājiem, jo īpaši mazajiem ražotājiem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atgādina, ka visām Rietumāfrikas zivsaimniecībā iesaistītajām valstīm būtu jāizveido RZPO, jo īpaši kopīgu krājumu, piemēram, mazo pelaģisko zivju krājumu, izmantošanai, kā to paredz starptautiskās tiesības, attiecīgie valstu tiesību akti, Āfrikas un reģionālā zivsaimniecības politika un citi instrumenti; uzskata, ka šim pārvaldības režīmam būtu jāizmanto piesardzīga un uz ekosistēmu balstīta pieeja, nodrošinot, ka kopējā pieļaujamā nozveja ir drošās bioloģiskās robežās; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mudina ES efektīvi veicināt un aizsargāt Āfrikas mazapjoma zvejniecības, kas ir galvenās okeāna sniegto iztikas līdzekļu nodrošinātājas, un to noteikt par topošās ES un Āfrikas zilās darba grupas pamatuzdevumu, piemēram, finansējot FAO starptautisko pamatnostādņu par ilgtspējīgu mazapjoma zveju īstenošanu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka zivju miltu un zivju eļļas ražošana līdz ar citiem faktoriem var veicināt pārzveju jaunattīstības valstīs, jo īpaši Rietumāfrikā; prasa pieņemt obligātus uzticamības pārbaudes pasākumus, lai nodrošinātu, ka visa jūras produktu nozares piegādes ķēde ir godīga, pilnīgi izsekojama, tajā netiek izmantoti nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā iegūti produkti un tā nav saistīta ar cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp cilvēku tirdzniecību un verdzību; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atzinīgi vērtē reģionālo jūras konvenciju un RZPO lomu pārvaldības stiprināšanā, pamatojoties uz labākajām pieejamajām zinātniskajām atziņām, kurām vajadzētu būt viegli pieejamām visiem operatoriem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina Komisiju ierosināt vērienīgas RZPO pilnvaras, lai aizsargātu zvejas resursus jaunattīstības valstīs un starptautiskajos ūdeņos, jo īpaši saistībā ar tādu sugu kā tropiskās tunzivis krājumu pārvaldības uzlabošanu, izmetumu samazināšanu, piesardzīgas pieejas piemērošanu, lai nodrošinātu apdraudēto sugu un jutīgu jūras ekosistēmu saglabāšanu, kā arī datu pieejamības, atbilstības un lēmumu pieņemšanas pārredzamības uzlabošanu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju aktīvi censties integrēt klimatadaptācijas un klimata pārmaiņu mazināšanas mērķus savos IZPN un RZPO lēmumu pieņemšanā un veicināt šādu integrāciju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | prasa ES un dalībvalstīm pieņemt pasākumus ar mērķi pastiprināt centienus uzlabot globālo zivsaimniecības pārvaldību, jo īpaši, izmantojot tādus mehānismus kā Zivsaimniecības pārredzamības iniciatīva (FiTI); |
| --- | --- |

45.

| 46. | atgādina, ka ilgtspējīga resursu pārvaldība, kas balstās uz labākajām pieejamajām zinātnes atziņām un labākajiem sociālekonomiskās ietekmes novērtējumiem, ir jāuzskata par svarīgu prioritāti, lai sasniegtu ES stratēģiskās programmas mērķus, un arī jāiekļauj divpusējo partnerattiecību veidošanas kārtībā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka zilā ekonomika aptver dažādas darbības, ne tikai tradicionālās darbības, ka jaunu darbību izstrādē vienmēr būtu jāveic ietekmes novērtējums un ka ir jāpieņem pārredzama zinātniska pieeja, kā arī jāveic efektīvas apspriešanās un vienlīdz jāiesaista visas ieinteresētās nozares, lai sekmētu šo darbību ilgtspējīgu organizēšanu zilajā ekonomikā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver, ka jūrniecības nozare ir svarīgs ķēdes posms attiecībā uz starptautisko savienojamību, globālo tirdzniecības sistēmu, ES ekonomiku un tās konkurētspēju, kā arī ES reģioniem; uzsver, ka ir svarīgi palielināt ostu nozīmi un ka ir jāinvestē viedā infrastruktūrā un ostu attīstībā un pārvaldībā, kam būtu vēl vairāk jāpalielina to spēja pielāgoties tirdzniecības izaugsmei; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Komisiju un dalībvalstis investēt ES piekrastes ostās, pievēršoties trūkstošiem savienojumiem ar iekšzemi, lai transporta nozari kopumā padarītu noturīgāku un pārveidotu ostas par loģistikas platformām un stratēģiskiem multimodālā transporta, enerģijas ražošanas, uzglabāšanas un izplatīšanas un tūrisma punktiem; uzsver, ka attiecībā uz jūras transporta radīto siltumnīcefekta gāzu apjoma samazināšanu ir svarīgi iekļaut tirgū balstītu pasākumu kā Starptautiskās Jūrniecības organizācijas mērķi, lai starptautiskās kuģniecības nozarē ieviestu oglekļa emisiju kompensēšanas shēmu un nodrošinātu reālu virzību uz emisiju samazināšanu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka Komisijas paziņojumā “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija” ir noteikts mērķis līdz 2030. gadam laist tirgū pirmos bezemisiju kuģus un ka ES saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” jau ir finansējusi būtiskus pētījumus par kuģu hibridizāciju un elektrifikāciju; aicina Komisiju vēl vairāk palielināt atbalstu elektrisko kuģu ieviešanai īsos maršrutos; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju un dalībvalstis pabeigt prioritāros projektus, kas iekļauti Eiropas transporta tīklā (TEN-T) Atlantijas okeāna, Vidusjūras un Baltijas jūras reģionā, jo īpaši pārrobežu apgabalos un saistībā ar gaidāmajām TEN-T pamatnostādnēm un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu 2021.–2027. gadam, lai veicinātu un vienkāršotu TEN-T jūras maģistrāļu pilnīgu attīstību un tajā atbilstoši investētu ar mērķi labāk integrēt tuvsatiksmes kuģošanu un paplašināt preču izplatīšanu, izmantojot ostas, kas savieno salas ar cietzemi, un visaptverošu multimodālu transporta sistēmu; uzsver, ka ir svarīgi izveidot nepārtrauktas un ilgtspējīgas visu transporta veidu ķēdes pasažieru un kravu pārvadāšanai un jo īpaši dzelzceļa, jūras un iekšzemes ūdensceļu transportu; uzskata, ka projektos īpašu uzmanību vajadzētu pievērst Atlantijas okeāna, Vidusjūras un Baltijas jūras perifēro, salu un tālāko reģionu īpašajām savienojamības un pieejamības vajadzībām; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka ostas var izmantot, lai veicinātu zilo ekonomiku, jo tām ir svarīga nozīme šīs nozares saimnieciskajās darbībās, un lai nodrošinātu tās pārkārtošanos uz ilgtspējīgu un viedu mobilitāti saskaņā ar Eiropas zaļā kursa principiem; aicina Komisiju pārdalīt lielāku ES finansējumu transporta efektivitātes un TEN-T galveno ostu pieejamības uzlabošanai, kā arī izmaksu samazināšanai, citastarp investējot pastāvīgos bagarēšanas darbos, kanālu padziļināšanā un citos spēju veidošanas pasākumos attiecīgajās ostās; atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka ir vajadzīgas papildu investīcijas ilgtspējīgā un intelektiskā ostu infrastruktūrā, lai ostas varētu kļūt par multimodālas mobilitātes un transporta mezgliem, kā arī enerģijas mezgliem integrētām elektroenerģijas sistēmām, ūdeņradim un citām alternatīvām degvielām un atkritumu atkalizmantošanas un aprites ekonomikas izmēģinājumu vietām; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pauž atzinību Bigo ostai par to, ka tā ir pirmā ES osta, kas īstenojusi Eiropas zilās izaugsmes stratēģiju; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzinīgi vērtē FAO Zilo zvejas ostu tīkla iniciatīvu, kuras mērķis ir izstrādāt starptautiskās paraugprakses pamatnostādnes zvejas ostām, kas pārkārtojas uz zilās ekonomikas modeļiem, lai uzlabotu to ilgtspēju, aizsargājot vidi un veicinot sociālos un ekonomiskos ieguvumus; atbalsta FAO pastāvīgā biroja izveidi Bigo ostā ar mērķi izveidot un pārvaldīt globālu zilo ostu tīklu; |
| --- | --- |

54.

Noturība, konkurētspēja un darbvietas

| 55. | atzīst, ka ES atveseļošanas centieniem jābūt vērstiem uz ilgtspējas, konkurētspējas un izaugsmes mērķiem; uzsver, ka šīs pārkārtošanās virzīšanai ir vajadzīgi ilgtspējīgi finansēšanas instrumenti, cita starpā jāstiprina publiskā un privātā sektora investīcijas; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt mazapjoma zvejas un akvakultūras vērtības ķēžu — no zvejniekiem līdz patērētājiem — ilgtspējīgu attīstību, veicinot selektīvu, nekaitējošu un energoefektīvu zvejas un akvakultūras metožu saskaņošanu, atvieglojot zināšanu apmaiņu ar ES pētnieku kopienu un veicinot ilgtspējīgas zvejas produktu komercializācijas metodes, vienlaikus samazinot administratīvo slogu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka ir jāatzīst atpūtas zvejas sociālekonomiskā vērtība un tās devums ilgtspējīgā zilajā ekonomikā Eiropas Savienībā; uzsver, ka ir vajadzīgs vairāk un labāku datu par atpūtas zveju, citastarp par tās devumu tūrisma nozarē, mijiedarbību ar mazapjoma zvejniekiem, ietekmi uz vidi, kā arī sociālekonomisko nozīmi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver mazapjoma piekrastes zvejas nozīmi zilajā ekonomikā un piekrastes reģionu un salu kopienu kultūras identitātē; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina dalībvalstis, piešķirot zvejas iespējas, pilnībā īstenot pārredzamus un objektīvus kritērijus, kā noteikts KZP 17. pantā; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mudina Komisiju un dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus ar atpūtas zveju jūrā un iekšzemes saldūdens un iesāļūdens ūdensceļos saistīto datu vākšanas uzlabošanai, ņemot vērā šīs darbības ietekmi uz vidi un sociālekonomisko vērtību, lai nodrošinātu zvejniecības un akvakultūras nozares taisnīgu un līdzsvarotu pārvaldību, kā arī veicināt lielākus ieguldījumus piekrastes kopienu darbību attīstīšanā; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver to, cik svarīga ir iekļaujoša jūras telpiskā plānošana, lai, izstrādājot jaunas zilās ekonomikas darbības, samazinātu konkurenci par telpu ar citām darbībām, piemēram, zveju; uzsver, ka zvejniecībai un akvakultūrai ir būtiska nozīme un ka ir jānodrošina šo nozaru pienācīga pamanāmība zilajā ekonomikā, tāpēc aicina izstrādāt stratēģiju, lai veicinātu mijiedarbību starp dažādām jūras un sauszemes zilās ekonomikas darbībām tādā veidā, kas sniegtu labumu tām visām; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mudina Komisiju atbalstīt tādu sabiedrības virzītu enerģijas ražošanas shēmu izstrādi, kas dotu iespēju piekrastes kopienām, arī zvejniekiem, pilnībā piedalīties atjaunīgās enerģijas ražošanas plānošanā un attīstībā, gūto peļņu ieguldot atpakaļ vietējā kopienā; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina dalībvalstis saskaņā ar jūras telpiskās plānošanas noteikumiem zvejnieku īpašās vēsturiskās un tradicionālās zvejas vietas noteikt par teritorijām, kurās nedrīkst ierīkot atkrastes atjaunīgo energoresursu infrastruktūru; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzsver, ka saskaņā ar zilās ekonomikas un Eiropas zaļā kursa mērķiem atkrastes vējparki būtu jābūvē tikai tad, ja var garantēt, ka netiks negatīvi ietekmēta vide un ekoloģija un zvejnieki un akvakultūras produktu ražotāji neizjutīs ekonomiskas, sociālekonomiskas un sociāli kulturālas sekas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas kā Jūras vēja enerģijas novērošanas centrs, kas ir forums, kuru nolūkā apzināt iespējas un līdzsvarot potenciāli konkurējošus jūras izmantošanas veidus izveidojusi Galisijas reģionālā valdība, iesaistot rūpniecības nozari, jūras zvejniecības nozari un saistītās struktūras un organizācijas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pieņem zināšanai to, ka ieguves rūpniecība ir augoša zilās okeāna ekonomikas nozare; uzsver valstu pienākumu atturēties no tādu pasākumu (citastarp liela mēroga attīstības projektu) veikšanas, kas var nelabvēlīgi ietekmēt iekšzemes un jūras mazapjoma zvejnieku iztiku, to teritorijas vai piekļuves tiesības, un pienākumu veikt privātu struktūru vadītu ieguves rūpniecības projektu ex ante novērtējumus, lai izvērtētu to iespējamo negatīvo ietekmi uz cilvēktiesībām vietējās zvejnieku kopienās; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina izveidot ES forumu dialogam, kas ir pārredzams un nodrošina visu ieinteresēto personu līdzdalību un varas līdzsvaru to starpā, lai sekmētu starpnozaru sadarbību, pieredzes apmaiņu un konfliktu risināšanu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | mudina Komisiju un dalībvalstis veikt konkrētus pasākumus, lai sekmētu ieguldījumu iespējas, kas pieejamas ilgtspējīgas zvejas un akvakultūras praksei saskaņā ar jauno Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu (EJZAF) un citām ES programmām, piemēram, Atveseļošanas un noturības mehānismu vai programmu “Apvārsnis Eiropa”, atvieglotu piekļuvi minētajām iespējām un tās pilnībā izmantotu ilgtspējīgai zvejas praksei un ilgtspējīgām akvakultūras darbībām, kā arī nodrošināt, ka piekrastes, attālās un aizjūras kopienas var dažādot savu ekonomiku; |
| --- | --- |

68.

| 69. | aicina Komisiju izstrādāt atpūtas zvejas tūrisma projektus, balstoties uz EJZAF paraugpraksi, un turpināt šo projektu finansēšanu ar EJZAF līdzekļiem; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzsver, ka ir jāizstrādā visaptverošākas stratēģijas, lai zvejniecības un akvakultūras nozari un piekrastes teritorijas pielāgotu klimata pārmaiņu sekām un to ietekmei uz kopienām un kopienu iztikas līdzekļiem; uzsver, ka visām nozarēm ir jāveicina klimata pārmaiņu mazināšana saskaņā ar Eiropas zaļo kursu un septīto un astoto vides rīcības programmu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | uzskata, ka KZP būtu jāiekļauj sociālo nosacījumu sistēma (līdzīga tai, kas izveidota jaunajā kopējā lauksaimniecības politikā), kas paredzētu, ka zvejas kuģu īpašniekiem, akvakultūras produktu ražotājiem un citiem EJZAF līdzekļu saņēmējiem var piemērot sankcijas, ja tie nenodrošina pienācīgus darba apstākļus visiem saviem darbiniekiem, arī sezonas un migrējošajiem darba ņēmējiem; uzsver, ka šāda sociālo nosacījumu sistēma ir būtiska, lai aizsargātu cieņu darbavietā un zvejniecības un akvakultūras nozares darbinieku sociālās tiesības un tādējādi veicinātu sociālā taisnīguma panākšanu visiem; |
| --- | --- |

71.

| 72. | uzskata, ka lielāka darbavietas drošība, drošība darbā, veselīgi okeāni, kas nodrošina labākus ienākumus, un sociālais nodrošinājums zvejniecības un akvakultūras nozarē ir ļoti svarīgi, lai piesaistītu sievietes un jaunākās paaudzes, tādējādi nodrošinot nozares atjaunošanos un pastāvīgu izdzīvošanu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atzinīgi vērtē sieviešu lomu ilgtspējīgas zvejniecības un akvakultūras vērtības ķēdēs un tāpēc prasa, lai viņām tiktu garantēti pienācīgi darba apstākļi, vienlīdzīgs atalgojums, sociālais nodrošinājums, kā arī pamanāmība un pārstāvība lēmumu pieņemšanas struktūrās un procesos; |
| --- | --- |

73.

| 74. | uzsver, ka zvejniecībai un akvakultūrai ir svarīga loma daudzu ES reģionu darbvietu izveidē un ekonomikas uzturēšanā, ņemot vērā, ka daudzās piekrastes un salu kopienās, jo īpaši tālākajos reģionos, šo nozaru darbvietas veido vairāk nekā pusi no vietējām darbvietām; |
| --- | --- |

74.

| 75. | uzsver — lai uzlabotu zvejniecības un akvakultūras nozares ilgtspēju, konkurētspēju un ekonomisko sniegumu, ir jāgarantē vienlīdzīgi konkurences apstākļi ES uzņēmējiem pasaules ekonomikā un īpaša uzmanība jāpievērš profesionālajai apmācībai, mūžizglītībai, šīs apmācības atzīšanai Eiropas līmenī, konsultāciju pakalpojumiem, kā arī tehnisko zināšanu, zinātnes atziņu un inovatīvas prakses izplatīšanai, atzīstot ieguldījumu, ko šajā ziņā dod tirdzniecības apvienības; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzsver nepieciešamību pievienot vērtību zvejas produktiem pirmajā pārdošanā, jo īpaši mazapjoma nerūpnieciskās zvejas produktiem, lai palielinātu zvejnieku ienākumus un algas; |
| --- | --- |

76.

| 77. | aicina Komisiju izstrādāt jaunus ilgtspējīga jūras un piekrastes tūrisma veidus, sekmēt jaunus tūrisma darbību veidus, nodrošināt papildu ienākumu plūsmas un palielināt nodarbinātību visa gada garumā, lai stiprinātu jūras un piekrastes teritoriju vērtību, vienlaikus aizsargājot vidi un jūras kultūras mantojumu un saglabājot jūras un piekrastes dzīvotnes; uzsver, ka aprites ekonomika ir svarīga tūrisma nozarei, jo tiek izstrādāta ilgtspējīgāka prakse, kas sniedz labumu vietējai attīstībai; atzīst, ka tūrisma nozarei būtu jāsadarbojas ar piekrastes kopienām un tai ir vajadzīgs atbalsts, lai veicinātu infrastruktūras efektivitāti un ilgtspēju un jūras un tūrisma kūrortu konkurētspēju; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atzīst, ka piekrastes tūrisms var labvēlīgi ietekmēt jaunattīstības valstis, tomēr tas var būt kaitīgs, ja tiek izstrādātas masu tūrisma stratēģijas, kas mazina vietējo patērētāju piekļuvi pārtikai un patēriņu, kā arī iznīcina jūras vidi un kultūras identitāti; aicina ES veicināt taisnīgus un mazietekmējošus tūrisma modeļus; |
| --- | --- |

78.

| 79. | uzsver, ka ir jāaizsargā mūsu dabas kapitāls un mantojums, lai veicinātu ilgtspējīgu tūrismu (piemēram, ekotūrismu), un aicina dalībvalstis aizsargāt bioloģisko daudzveidību, steidzami īstenojot jūras resursu saglabāšanas darbības — arī pārrobežu mērogā — ar mērķi aizsargāt, atjaunot un veicināt jūras un piekrastes ekosistēmas, cita starpā izmantojot Natura 2000 jūras teritoriju tīklus; |
| --- | --- |

79.

| 80. | aicina Komisiju saistītajās darbībās un programmās iekļaut ilgtspējīgu jūras, salu un piekrastes tūrismu, atbalstīt iniciatīvas, kas veicina piekrastes, jūrniecības un jūras tūrisma dažādošanu, un palīdzēt mazināt tūrisma aktivitāšu un nodarbinātības sezonalitāti; uzsver, ka ir jāvāc labāki dati par atpūtas makšķerēšanas zvejas devumu piekrastes un salu ekonomikā; |
| --- | --- |

80.

| 81. | uzsver zilās ekonomikas nozīmi tālākajos reģionos, jo īpaši to tūrisma nozarēs; tāpēc aicina Komisiju izveidot transporta programmu, kas paredzētu konkrētas iespējas saistībā ar nošķirtību un izolētību (POSEI transporta programma), lai tiešāk risinātu salu un tālāko reģionu vajadzības un atbalstītu dažu komerciālo maršrutu nodrošināšanu uz tiem; |
| --- | --- |

81.

| 82. | atbalsta ilgtspējīgu piekrastes un jūras tūrisma praksi, jo tā ir būtiska Atlantijas okeāna, Vidusjūras un Baltijas jūras reģionu konkurētspējai un augstvērtīgu darbvietu radīšanai zilajā izglītībā un profesionālajā apmācībā; uzsver, ka īpaša apmācība par zilās ekonomikas darbībām palīdzētu uzlabot informētību par jūras ekosistēmām un nepieciešamību tās aizsargāt; |
| --- | --- |

82.

| 83. | aicina Komisiju plaši apspriesties ar reģionālajām un vietējām iestādēm un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai apzinātu vietējām un reģionālajām kopienām individuāli pielāgotus risinājumus; |
| --- | --- |

83.

| 84. | aicina Komisiju izvērtēt iespējamus risinājumus tam, kā varētu veicināt tūrisma nozares noturību pret turpmāku pandēmiju ietekmi vai citiem traucējošiem notikumiem, kas apdraud tūrisma darbību īstenošanu, un nākt klajā ar piemērotām iniciatīvām ar mērķi uzlabot nozares darba ņēmēju darba un nodarbinātības apstākļus, lai palielinātu nozares pievilcību un palīdzētu pilnībā izmantot zilās ekonomikas potenciālu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | uzsver jahtu braucienu un burāšanas nozīmi jūras tūrismā; uzsver vietējās kultūras un gastronomijas nozīmi Eiropas piekrastes tūrisma attīstībā un to, cik svarīgs ir pludmales un zemūdens tūrisms, makšķerēšanas tūrisms, ekotūrisms, ūdenssports un kruīzu nozare; |
| --- | --- |

85.

| 86. | uzsver aizsargājamo jūras teritoriju nozīmi, jo tās ir veids, kā aizsargāt okeānus; uzskata, ka šīs teritorijas sniedz iespēju attīstīt zinātnisko tūrismu; |
| --- | --- |

86.

| 87. | atzinīgi vērtē Komisijas pievēršanos ilgtspējīgam un lēnam tūrismam un mērķi izstrādāt atbalsta pasākumu kopumus (konceptuālu vietējo zaļo kursu plānu), lai atbalstītu pilsētu un reģionu zaļo pārkārtošanos; norāda uz attālu salu un piekrastes kopienu iespēju uzņemties vadošo lomu šīs pārkārtošanās saistībā; |
| --- | --- |

87.

| 88. | aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt jūras atpūtas zvejas un tās radītā tūrisma devumu zilajā ekonomikā, kā arī šīs nozares potenciālu sniegt papildu ekonomiskās iespējas piekrastes kopienās; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pauž nožēlu par to, ka, izstrādājot un novērtējot NextGenerationEU finansētos nacionālos atveseļošanas un noturības plānus, nav pietiekami ņemts vērā zilās ekonomikas potenciāls; |
| --- | --- |

89.

| 90. | prasa izveidot pienācīgu finanšu satvaru zilās ekonomikas attīstības un darbvietu radīšanas stimulēšanai, tajā integrējot un saskaņojot dažādus pieejamos finanšu instrumentus — strukturālos un investīciju fondus (EJZAF, ERAF, ESF, Kohēzijas fonds), pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” 2021.–2027. gadam u. c.; vērš uzmanību uz to, ka ir jāveicina šo instrumentu labāka saskaņošana ar ieinteresēto personu vajadzībām un pašreizējo iespēju plaša izplatīšana; |
| --- | --- |

90.

| 91. | aicina padziļināti apspriesties ar nozari ES līmenī, ņemot vērā noteikumu par zvejas kapacitātes mērīšanu nozīmīgo sociālekonomisko ietekmi un minēto noteikumu ietekmi uz zvejniecību un zvejnieku dzīvi, vienlaikus saglabājot stingru zvejas kapacitātes kontroli; |
| --- | --- |

91.

| 92. | uzsver kuģubūves un kuģu remonta darbību stratēģisko nozīmi un to savstarpējo saistību ar citām nozarēm, piemēram, jūras tūrisma nozari; uzskata, ka apņemšanās veicināt tehnoloģisko inovāciju un augsts specializācijas līmenis, kas varētu radīt pievienoto vērtību, varētu radīt situāciju, kurā ir mazāka starptautiskā konkurence, un palīdzēt novērst stāvokļa pasliktināšanos nozarē; uzskata, ka būtu jāsniedz īpašs atbalsts, lai dotu jaunu dinamiku dalībvalstu kuģubūves nozarei tās dažādajos veidos un to modernizētu; |
| --- | --- |

92.

| 93. | norāda, ka ES nerūpnieciskās un mazapjoma zvejas flotes ir ļoti vecas, jo īpaši tālākajos reģionos, ka to kuģiem ir ļoti liels vidējais vecums un ka tie nav droši ne cilvēkiem, kas uz tiem strādā, ne pašam lomam, un atkārtoti norāda, ka EJZAF ir jāsniedz atbalsts jaunu kuģu iegādei, neradot lielāku nozveju un ievērojot maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, lai tādējādi uzlabotu to vidisko sniegumu; |
| --- | --- |

93.

| 94. | atgādina, ka zvejas flotes tālākajos reģionos dažos gadījumos ir ļoti sliktā stāvoklī un apdraud zvejnieku drošību un vidi; šajā sakarībā uzskata, ka ir jārod risinājumi, lai uzlabotu zvejnieku drošību un darba apstākļus, samazinātu CO2 emisijas un uzlabotu nozvejas dažādību un saglabāšanas apstākļus; uzsver, ka ir jānodrošina veselīgu un kvalitatīvu olbaltumvielu nepārtraukta nodrošināšana pilnībā drošos apstākļos ar mazāku ietekmi uz vidi un nepalielinot zvejas jaudu; |
| --- | --- |

94.

| 95. | aicina Komisiju un Padomi izveidot POSEI līdzīgu atbalsta instrumentu zivsaimniecības jomā, lai mazinātu izolētības ietekmi uz tālākajiem reģioniem; |
| --- | --- |

95.

| 96. | uzsver potenciālu, kurš piemīt ES jūras dimensijas ilgtspējīgai izmantošanai Atlantijas okeānā un kura īstenošanai vajadzīgi līdzsvarotāki ieguldījumi salās, tālākajos reģionos un piekrastes ostās, kā arī daudzu piestātņu paplašināšana, uzglabāšanas jaudas palielināšana un kravu pārkraušanas aprīkojuma izvēršana, kas ir ļoti svarīgi attiecībā uz zvejas un akvakultūras produktiem; |
| --- | --- |

96.

Zilā pārkārtošanās

| 97. | aicina izstrādāt instrumentus, kas ļauj ilgtspējīgi izmantot jūras resursus un dažādot okeāna ekonomiku, arī paredzot atbalstu jauniem produktiem, kuri saistīti ar zvejas aktivitātēm vai izriet no tām un var palielināt mūsu kultūras un dabas mantojuma vērtību, īpaši, sniedzot kvalitatīva tūrisma iespējas; |
| --- | --- |

97.

| 98. | uzsver, ka ir jāizveido integrēts ES jūrniecības politikas satvars, kas nodrošinātu ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas, stratēģijas “No lauka līdz galdam”, klimata politikas un KZP saskaņotību; |
| --- | --- |

98.

| 99. | uzskata, ka akvakultūras nozarei būtu jāturpina uzraudzīt un uzlabot vairākus parametrus, pamatojoties uz pierādījumos balstītām darbībām, citastarp zivju labturību un zivju krājumu blīvumu; turklāt uzskata, ka būtu jāveic ietekmes uz vidi novērtējuma pētījumi, lai uzlabotu zivju labturību, citastarp, bagātinot vidi, kurā tās dzīvo, saglabājot ūdens kvalitāti labturībai atbilstošās robežās, lai samazinātu saslimstību un ierobežotu slimību izplatīšanos, un samazinot vajadzību pēc antibiotikām, un lai turpinātu samazināt piesārņojumu, sasniegt labākus rezultātus klimata un vides jomā un palielināt noturību pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

99.

| 100. | norāda — lai uzlabotu nozares ilgtspēju, ir jādažādo ES akvakultūrā audzēto zivju sugas, iekļaujot arī sugas, kas ir zemu barības ķēdē, un sugas, kas nav plēsīgas; |
| --- | --- |

100.

| 101. | uzsver, ka akvakultūrai varētu būt nozīmīga loma, jo īpaši darbvietu radīšanā un pārtikas piegādes drošībā, kā arī atvieglojot pārkārtošanos uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām; uzskata, ka ir ļoti svarīgi samazināt spiedienu uz jūras resursiem, izstrādājot un plašāk izmantojot citus risinājumus un ilgtspējīgi pārvaldītus barības avotus, kas nav savvaļā nozvejotas zivis, lai novērstu bioloģiskās daudzveidības zudumu okeānos un jūrās; uzsver, ka jūras telpas izmantošana akvakultūras vajadzībām ir pienācīgi jāreglamentē; šajā sakarībā uzsver, cik svarīgs ir skaidrs un uzticams tiesiskais regulējums, kas veicina piekļuvi ūdenim ar visām nepieciešamajām garantijām; |
| --- | --- |

101.

| 102. | norāda, ka zivju miltu un zivju eļļas plašāka izmantošana ES akvakultūrā var apdraudēt savvaļas zivju krājumu ilgtspēju ES un trešo valstu ūdeņos; |
| --- | --- |

102.

| 103. | uzsver, ka ir jāīsteno visi nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu zvejniecības un akvakultūras konkurētspējīgu attīstību, ņemot vērā to nozīmi pārtikas piegādes drošībā; |
| --- | --- |

103.

| 104. | uzsver zvejniecības un akvakultūras nozares nozīmi olbaltumvielu piegādē, kas ir būtiska pārtikas nodrošinājumam, kā arī vietējo kopienu sociālekonomiskajai attīstībai un darbvietu radīšanai visā pasaulē; jo īpaši atgādina, ka zivis un jūras produkti ir galvenais dzīvnieku olbaltumvielu avots gandrīz vienam miljardam cilvēku, galvenokārt jaunattīstības valstīs; norāda, ka vairāk nekā 90 % no pasaules zvejniekiem un zvejniecības nozares darba ņēmējiem ir atkarīgi no mazapjoma zvejas; pauž nožēlu par to, ka Covid-19 pandēmija ir būtiski ietekmējusi zvejniecības un akvakultūras nozarē nodarbinātos cilvēkus; |
| --- | --- |

104.

| 105. | uzsver, ka ilgtspējīga pārtika no okeāniem, jūrām un saldūdens avotiem ir jāiegūst tikai un vienīgi ar atbildīgu zveju un ilgtspējīgu akvakultūru un ka visiem Eiropas Savienībā patērētajiem zvejas un akvakultūras produktiem ir jābūt ražotiem ilgtspējīgās pārtikas sistēmās, pilnībā ievērojot planētas iespēju robežas; aicina Komisiju izstrādāt ES zvejas un akvakultūras produktu ilgtspējas rādītājus, pamatojoties uz zinātniskiem ieteikumiem, un pieprasīt līdzīgus ilgtspējas standartus attiecībā uz ES tirgū importētajiem produktiem; |
| --- | --- |

105.

| 106. | uzsver, ka ES tiek iegūts 1 % no aļģu produkcijas pasaulē, un tāpēc uzskata, ka dalībvalstīm un EJZAF būtu jāveicina jūras aļģu ražošana; uzsver, ka aļģes ir viens no nākotnes risinājumiem zaļā kursa mērķu sasniegšanai, piemēram, vai nu izmantojot aļģes oglekļa dioksīda uztveršanai, aizstājot citus materiālus dažādās ekonomikas nozarēs vai izmantojot tās kā uzturvielu lietošanai pārtikā, jo tās var būt nozīmīgs olbaltumvielu un kvalitatīvu mikroelementu avots; |
| --- | --- |

106.

| 107. | aicina Komisiju apsvērt visus risinājumus aļģu ražošanas un izmantošanas iespēju attīstīšanai, kā arī apsvērt finansēšanas iespējas aļģu ražošanas paātrināšanai; aicina Komisiju ātri rīkoties, lai atļautu lietot aļģes kā jaunu pārtikas produktu, samazinot ar to saistītās pieteikumu izmaksas un atvieglojot piekļuvi tirgum, vienlaikus nodrošinot produktu kvalitāti un drošumu; |
| --- | --- |

107.

| 108. | uzskata, ka ir jāveicina tādi ilgtspējīgas akvakultūras modeļi, kas varētu palīdzēt saglabāt ekosistēmas, sniedzot aizsardzību pret klimata pārmaiņu sekām; uzsver, ka ir svarīgi nošķirt ražošanu un olbaltumvielu pārstrādes akvakultūru, jo īpaši, ja pēdējā izmanto praksi, kas izdara spiedienu uz jūras resursu ilgtspēju; uzskata, ka akvakultūras sugu audzēšanai paredzētā barība būtu jāiegūst ilgtspējīgā lauksaimniecībā un zvejā un tādēļ būtu jāizslēdz visi produkti, kas iegūti nelegālā, nereģistrētā un neregulētā (NNN) zvejā vai pārzvejā; |
| --- | --- |

108.

| 109. | uzskata, ka mikroaļģu ražošana var samazināt neilgtspējīgu zivju miltu izmantošanu zivsaimniecībā; uzsver, ka ir jāturpina attīstīt un veicināt bioloģisko akvakultūru, jo tai ir lielas izaugsmes iespējas, un šim nolūkam var izmantot ES instrumentus un finansējumu; prasa uzlabot bioloģiskās akvakultūras ražošanas statistikas vākšanu, apstrādi un izplatīšanu; |
| --- | --- |

109.

| 110. | prasa KZP piemērot visām ES zvejas flotēm, lai nodrošinātu, ka zvejniecības un akvakultūras darbības tiek pārvaldītas tādā veidā, kas var radīt sociālekonomiskus ieguvumus, veicinot pārtikas produktu pieejamību, kā arī samazinot to konkrēto aktivitāšu ietekmi uz dzīvotnēm un jūras ekosistēmām, vienlaikus atjaunojot un uzturot zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu; uzskata, ka tā ir jāpiemēro, ņemot vērā dažādu jūras baseinu īpatnības; |
| --- | --- |

110.

| 111. | uzsver zvejniecības un akvakultūras un šo nozaru speciālistu nozīmi enerģētikas pārkārtošanā un klimata pārmaiņu mazināšanā, īstenojot dekarbonizāciju un veicinot aprites ekonomiku sekmējošas darbības, piemēram, jūras piedrazojuma savākšanu; |
| --- | --- |

111.

| 112. | brīdina, ka atkritumu un visu veidu piesārņojošo vielu — jo īpaši visu veidu plastmasas — izgāšana jūrā ir kaitīga videi, rada būtiskus ekonomiskos zaudējumus zvejniecības nozarei un citām darbībām un ietekmē cilvēka veselību visā pārtikas ķēdē; atzinīgi vērtē EJZAF lēmumu sniegt finansējumu zvejniekiem par nozaudētu zvejas rīku, kā arī cita jūras piedrazojuma atgūšanu un savākšanu, atkārtotu izmantošanu un reciklēšanu; tomēr pauž nožēlu par to, ka Jūras stratēģijas pamatdirektīvas mērķu sasniegšana kavējas, un šajā sakarībā uzsver, ka būtu jāveicina turpmākas izpratnes veidošanas kampaņas un zvejnieku apmācība; |
| --- | --- |

112.

| 113. | aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt aktīvāku atbalstu zvejniecības nozares, jo īpaši mazapjoma zvejas, modernizācijai un ilgtspējīgai attīstībai, cenšoties padarīt zvejas rīkus selektīvākus un samazināt zvejas ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

113.

| 114. | uzsver lomu, kāda ir Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Regulai (ES) 2019/1241 par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem (19), kurā noteikti saglabāšanas pasākumi, kas reglamentē to, kā, kur un kad var notikt zveja, lai aizsargātu jutīgas sugas un dzīvotnes gan valsts, gan reģionālā līmenī, palielinot zvejas produktivitāti un vienlaikus samazinot ietekmi uz jūras ekosistēmām, jo īpaši, palielinot selektivitāti; |
| --- | --- |

114.

| 115. | uzskata, ka ir svarīgi pastāvīgi vākt datus, lai labāk novērtētu ilgtspējas kritērijus un nepieļautu, ka teritorijās, kur noteiktas jutīgas jūras ekosistēmas, tiek izveidoti zvejas apgabali; |
| --- | --- |

115.

| 116. | prasa ES steidzami novērst tādu zvejas paņēmienu kā grunts zvejas rīki, dreifējoši tīkli, demersālie vadi vai zivju pievilināšanas ierīces negatīvo ietekmi uz klimatu, jūras gultnes viengabalainību, zivju populācijām un jutīgām sugām (kā piezveju), cita starpā, ierobežojot to izmantošanu; |
| --- | --- |

116.

| 117. | jo īpaši prasa ES aizliegt kaitīgu paņēmienu izmantošanu stingri aizsargājamās jūras teritorijās, ievērojot labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus; prasa izmantot EJZAF tam, lai sniegtu efektīvu atbalstu ES zvejas flotu pārejai uz selektīvākām un mazāk kaitīgām zvejas metodēm; |
| --- | --- |

117.

| 118. | prasa ES uzsākt un finansēt zinātniskās pētniecības programmas, lai kartētu ar oglekli bagātas jūras dzīvotnes ES ūdeņos, izmantojot tās par pamatu šādu teritoriju noteikšanai par stingri aizsargājamām jūras teritorijām, lai aizsargātu un atjaunotu jūras oglekļa piesaistītājus saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un aizsargātu un atjaunotu ekosistēmas, jo īpaši jūras gultnē esošās ekosistēmas, saskaņā ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvu, aizsargājot tās no cilvēka darbībām, kas varētu būt traucējošas un kas varētu izdalīt oglekli vertikālajā ūdens slānī, piemēram, grunts zvejas darbībām; |
| --- | --- |

118.

| 119. | prasa ES aizliegt visas videi kaitīgās ieguves rūpniecības darbības, piemēram, kalnrūpniecību un fosilā kurināmā ieguvi aizsargājamās jūras teritorijās; |
| --- | --- |

119.

| 120. | uzsver, ka jūras dzīles ir mājvieta lielākajai sugu un ekosistēmu daudzveidībai uz Zemes, nodrošina būtiskas vides preces un pakalpojumus, arī oglekļa dioksīda piesaisti ilgtermiņā, un tās raksturo vides apstākļi, kas padara tās ļoti neaizsargātas pret cilvēka darbības radītiem traucējumiem; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt starptautisku moratoriju attiecībā uz dziļjūras izrakteņu ieguvi; |
| --- | --- |

120.

| 121. | aicina izstrādāt leģislatīvus un neleģislatīvus instrumentus Biodaudzveidības stratēģijas īstenošanai un pastiprināt darbības, kuru mērķis ir sasniegt Jūras stratēģijas pamatdirektīvas mērķus, lai saglabātu jūras bioloģisko daudzveidību un atjaunotu degradētās ekosistēmas, kā arī veicinātu zvejniecības, akvakultūras un citu saistīto nozaru konkurētspēju; |
| --- | --- |

121.

| 122. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos pārskatīt Jūras stratēģijas pamatdirektīvu; aicina Komisiju, pārskatot direktīvu, saskaņot to ar Eiropas zaļā kursa, Biodaudzveidības stratēģijas līdz 2030. gadam un astotās vides rīcības programmas mērķiem; |
| --- | --- |

122.

| 123. | prasa veikt steidzamus pasākumus, lai apkarotu NNN zveju, kas joprojām ir viens no nopietnākajiem draudiem ekosistēmu veselībai un pašas zvejniecības nozares ekonomiskajai konkurētspējai; prasa panākt lielāku saskaņotību starp ES tirdzniecības un zivsaimniecības politiku, lai nodrošinātu NNN zvejas efektīvu apkarošanu; |
| --- | --- |

123.

Sadarbība, zināšanas un inovācija

| 124. | aicina akadēmiskās aprindas, pētniecības un inovācijas centrus, valsts sektora iestādes un nozari vairāk sadarboties, lai veicinātu tāda aprīkojuma, metožu, paņēmienu un prakses izmantošanu, kas pamatojas uz labākajām pieejamajām zinātnes atziņām un ir spējīgi uzlabot efektivitāti un darba drošību, ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju, kā arī vidisko ilgtspēju; atgādina to, cik svarīga ir okeānpratība, lai brīdinātu sabiedrību un mudinātu visus iedzīvotājus un ieinteresētās personas pieņemt apzinātu un atbildīgu attieksmi pret okeānu un tā resursiem; |
| --- | --- |

124.

| 125. | norāda, ka uzticami, kvalitatīvi un saskaņoti okeāna dati ir svarīgs faktors zilās ekonomikas ilgtspējīgā pārveidē; |
| --- | --- |

125.

| 126. | uzsver, ka zilās ekonomikas stratēģijas potenciālu var pilnībā īstenot tikai tad, ja visas ieinteresētās personas sadarbojas; norāda, ka jūras transportā aizvien vairāk tiek izmantoti dati un mākslīgais intelekts; aicina Komisiju novērtēt nozares automatizācijas un digitalizācijas sociālekonomisko ietekmi; |
| --- | --- |

126.

| 127. | aicina Komisiju vēl vairāk attīstīt un uzlabot zinātnisko datu centrus, piemēram, Copernicus jūras vides monitoringa pakalpojumu un Eiropas Jūras novērojumu un datu tīklu, kas sniedz nenovērtējamas zināšanas par Eiropas jūrām un okeāniem; norāda, ka atpūtas zveja palielina zināšanas par ūdens vidi, kā arī apņemšanos aizsargāt šādu vidi; |
| --- | --- |

127.

| 128. | atzinīgi vērtē okeānam veltītas misijas izveidi programmas “Apvārsnis 2030” satvarā; prasa lielāku skaidrību un vairāk informācijas par grafiku, kas paredzēts uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus saistībā ar šo misiju; |
| --- | --- |

128.

| 129. | uzsver, ka ir jāsaskaņo datu vākšana sociālekonomiskajam un vides monitoringam, kā arī dzīvo ekosistēmu un zivju krājumu monitoringam; uzsver, ka ievāktie dati arī būtu jāizmanto, lai regulētu citu jūrniecības darbību ietekmi; |
| --- | --- |

129.

| 130. | uzskata, ka bruto tilpības ierobežojums kā zvejas kapacitātes noteikšanas kritērijs ir jāpielāgo nozares realitātei un nepieciešamībai izmantot modernākus, mazāk piesārņojošus un energoefektīvākus dzinējus; šajā sakarībā mudina Komisiju pārskatīt šos kritērijus, lai uzlabotu drošību un darba un dzīves apstākļus, kā arī darītu iespējamas izmaiņas, kas vajadzīgas, lai uzlabotu vides ilgtspēju, piesaistītu nozarei vairāk gados jaunu darba ņēmēju un nodrošinātu mazāku ietekmi uz vidi un zvejas kapacitātes nepalielināšanos; |
| --- | --- |

130.

| 131. | aicina Komisiju vākt konsekventus datus, kas ļautu viedi pārvaldīt piekrastes tūrismu un nepieļaut spiedienu uz ekosistēmām un vietējām kopienām, kā arī konkurenci ar tradicionālajām darbībām, piemēram, nerūpniecisko un piekrastes zveju; |
| --- | --- |

131.

| 132. | uzsver to, cik svarīgi ir pārvaldības un pielāgošanās pasākumi, kas vajadzīgi, lai aizsargātu piekrastes kopienas, dzīvotnes un bioloģisko daudzveidību, un kas nozīmētu labi izmantotu finansējum, ņemot vērā klimata pārmaiņu milzīgo ietekmi un to radītās izmaksas; aicina Komisiju izveidot brīdināšanas un novērošanas sistēmu attiecībā uz aizvien biežākām vētrām un plūdiem, nodrošināt pienācīgu vides un veselības monitoringu un veikt pētījumus par agrīnajiem brīdinājumiem; aicina Komisiju izvērtēt dažādus scenārijus un pasākumus, kas ļautu stāties pretī iespējamam jūras līmeņa kāpumam un aizvien biežākiem ārkārtīgi nelabvēlīgiem laikapstākļu notikumiem; |
| --- | --- |

132.

| 133. | atgādina par tādiem pašreizējiem instrumentiem kā Eiropas programma CleanSeaNet, kuras mērķis ir uzraudzīt naftas piesārņojumu; uzsver, ka ir svarīgi īstenot reģionālo sadarbību, arī ar trešām valstīm, jo īpaši Vidusjūras reģionā; tādēļ aicina Komisiju uzlabot informācijas apmaiņu un sadarbību starp valstīm; uzsver to, cik svarīga ir kopdarbīga, iekļaujoša un starpnozaru jūras telpiskā plānošana, kurā ņemti vērā sociālekonomiskie, vides un bioloģiskās daudzveidības jautājumi; uzsver to, cik svarīga ir enerģētikas pārkārtošana, kuras satvarā zilās ekonomikas nozare var veicināt atjaunīgās atkrastes enerģijas ražošanas tehnoloģijas, piemēram, plūdmaiņas, viļņu, saules un vēja enerģijas tehnoloģijas; uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt kuģniecības un jūras transporta nozaru dekarbonizāciju, izstrādāt ilgtspējīgas tehnoloģijas un vairāk izmantot mazemisiju un atjaunojamos energoresursus; |
| --- | --- |

133.

| 134. | atbalsta zilās ekonomikas ilgtspējīgas attīstības principu, kas veicina ES un jo īpaši Atlantijas okeāna, Vidusjūras un Baltijas jūras reģionu ekonomikas izaugsmi un ir veids, kā atbalstīt visas nozaru un starpnozaru darbības, kuras saistītas ar okeāniem, jūrām un piekrastes apgabaliem, citastarp jūras transportu, kuģubūvi un kuģu remontu, biotehnoloģiju, ilgtspējīgu tūrismu, atkrastes vējparkus, komerciālo un atpūtas zveju, akvakultūru un viļņu un plūdmaiņu enerģiju; aicina Komisiju veicināt pētniecību, izstrādi un inovāciju, kas sekmē ilgtspējīgu tūrismu, resursu efektīvu izmantošanu un atjaunīgo enerģiju; jo īpaši uzsver, ka atkrastes atjaunīgā enerģija var līdz 2050. gadam kļūt par svarīgu Eiropas enerģētikas sistēmas sastāvdaļu; aicina radīt stimulus un finansējumu ieguldījumiem ostu infrastruktūrā, lai atvieglotu atkrastes atjaunīgās enerģijas nozares apkalpošanu; |
| --- | --- |

134.

| 135. | aicina Komisiju nodrošināt, ka ES sasniedz un saglabā līderpozīcijas tehnoloģiju jomā, patur talantus un ražo enerģiju, vienlaikus samazinot jebkādu iespējamu ietekmi uz jūras vidi; |
| --- | --- |

135.

| 136. | uzsver to, cik svarīga ir inovācija zvejniecībā, lai uzlabotu tās sniegumu gan vides, gan ekonomikas aspektā, un prasa īstenot jaunu pieeju inovācijai, saskaņā ar kuru inovācija un modernizācija nenozīmē zvejas kapacitātes palielināšanu; |
| --- | --- |

136.

| 137. | mudina Komisiju, dalībvalstis un reģionus kopīgi strādāt, lai veicinātu un atbalstītu vietējās iniciatīvas ar zvejniecību un akvakultūru saistīto iztikas līdzekļu, tradīciju un kultūras mantojuma saglabāšanai; |
| --- | --- |

137.

| 138. | aicina Komisiju, ņemot vērā tālāko reģionu nestabilo stāvokli, sniegt stingru atbalstu inovācijai un pētniecībai, lai šajos reģionos izstrādātu novatorisku un vides, sociālā un ekonomiskā aspektā ilgtspējīgu zvejniecības un akvakultūras praksi un metodes, tādējādi piešķirot šiem reģioniem vadošu lomu okeāna pārvaldībā; |
| --- | --- |

138.

| 139. | uzsver, ka jūras piedrazojumam ir liela ietekme uz šiem reģioniem vides un sociālekonomiskajā aspektā, tāpēc aicina Komisiju izveidot centru cīņai pret jūras piesārņojumu ar plastmasu, vēlams, tālākajos reģionos, ar speciālām zināšanām inovācijā, attīstībā un sadarbībā ar ieinteresētajām personām un apvienībām zvejniecības un akvakultūras jomā un uzdevumu pieņemt ilgtspējas stratēģijas un rīcībpolitikas, kuras varētu atkārtot citos reģionos; |
| --- | --- |

139.

| 140. | uzskata, ka ir svarīgi veicināt patērētāju pozitīvu izpratni par dažādu zvejas un akvakultūras produktu uzturvērtību; norāda, ka ir ļoti svarīgi sniegt patērētājiem pienācīgu informāciju, lai mainītu patēriņa ieradumus un veicinātu tādu jūras produktu patēriņu, kuri ir mazāk pazīstami un tiek iegūti Eiropas ūdeņos; |
| --- | --- |

140.

| 141. | uzsver, ka ir jāuzlabo patērētāju informētība par aļģu produktiem, jāpanāk, ka patērētājiem tie ir pieņemamāki, un jāuzlabo patērētāju informētība par pārtikas izšķērdēšanu; atkārtoti norāda, ka ir jāuzlabo patērētājiem domātā informācija, izmantojot efektīvu marķējumu, citastarp ilgtspējas marķējumu; |
| --- | --- |

141.

o

o o

| 142. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai. |
| --- | --- |

142.

---

(1)  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

(2)  OV L 247, 13.7.2021., 1. lpp.

(3)  OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.

(4)  OV L 257, 28.8.2014., 135. lpp.

(5)  OV L 288, 6.11.2007., 27. lpp.

(6)  OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.

(7)  OV C 67, 8.2.2022., 25. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0425.

(9)  https://blueindicators.ec.europa.eu/sites/default/files/2021_06_BlueEconomy_Report-2021.pdf.

(10)  https://cinea.ec.europa.eu/system/files/2021-05/Sustainability%20criteria%20for%20the%20blue%20economy%20.pdf.

(11)  OV C 316, 22.9.2017., 64. lpp.

(12)  OV C 458, 19.12.2018., 9. lpp.

(13)  OV C 494, 8.12.2021., 14. lpp.

(14)  OV C 117, 11.3.2022., 30. lpp.

(15)  OV C 99, 1.3.2022., 88. lpp.

(16)  OV C 117, 11.3.2022., 18. lpp.

(17)  http://bluegrowthvigo.eu/

(18)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Fishery_statistics#Fisheries:_the_factors_of_production.

(19)  OV L 198, 25.7.2019., 105. lpp.

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/22

---

P9_TA(2022)0136

ES rīcības plāns bioloģiskās lauksaimniecības jomā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcija par ES rīcības plānu bioloģiskās lauksaimniecības jomā (2021/2239(INI))

(2022/C 465/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 39. pantu, 192. panta 1. punktu un 349. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 39. pantu, 192. panta 1. punktu un 349. pantu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM),

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, kas tika pieņemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu, kas tika pieņemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 25. marta paziņojumu par rīcības plānu, kā attīstīt bioloģisko ražošanu (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 25. marta paziņojumu par rīcības plānu, kā attīstīt bioloģisko ražošanu (COM(2021)0141),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/848 (2018. gada 30. maijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/848 (2018. gada 30. maijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 9. jūnija rezolūciju “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 9. jūnija rezolūciju “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu” (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par stratēģiju “No lauka līdz galdam” taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā (4),, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par stratēģiju “No lauka līdz galdam” taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā (4),,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/2115 (2021. gada 2. decembris), ar ko izveido noteikumus par atbalstu stratēģiskajiem plāniem, kuri dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP stratēģiskie plāni) un kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/2115 (2021. gada 2. decembris), ar ko izveido noteikumus par atbalstu stratēģiskajiem plāniem, kuri dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP stratēģiskie plāni) un kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/2117 (2021. gada 2. decembris), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju, (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām, (ES) Nr. 251/2014 par aromatizētu vīna produktu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un (ES) Nr. 228/2013, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/2117 (2021. gada 2. decembris), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju, (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām, (ES) Nr. 251/2014 par aromatizētu vīna produktu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un (ES) Nr. 228/2013, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 19. jūlija secinājumus par rīcības plānu, kā attīstīt bioloģisko ražošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 19. jūlija secinājumus par rīcības plānu, kā attīstīt bioloģisko ražošanu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par Eiropas stratēģiju proteīnaugu popularizēšanai — proteīnaugu un pākšaugu ražošanas veicināšana Eiropas lauksaimniecības nozarē (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par Eiropas stratēģiju proteīnaugu popularizēšanai — proteīnaugu un pākšaugu ražošanas veicināšana Eiropas lauksaimniecības nozarē (7),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 19. oktobra secinājumus par stratēģiju “No lauka līdz galdam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 19. oktobra secinājumus par stratēģiju “No lauka līdz galdam”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 22. septembra secinājumus par rīcības plānu, kā attīstīt ES bioloģisko ražošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 22. septembra secinājumus par rīcības plānu, kā attīstīt ES bioloģisko ražošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2021. gada 2. decembra atzinumu par ES rīcības plānu bioloģiskās lauksaimniecības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2021. gada 2. decembra atzinumu par ES rīcības plānu bioloģiskās lauksaimniecības jomā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A9-0126/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A9-0126/2022),

| A. | tā kā Komisijas paziņojumā par rīcības plānu, kā attīstīt bioloģisko ražošanu (bioloģiskās ražošanas rīcības plāns) uzsvērts, ka zaļais kurss un tā ietvaros īstenotā stratēģija “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģija ir galvenais elements, lai pārvaldītu pāreju uz ilgtspējīgāku pārtikas sistēmu, jo īpaši stiprinot lauksaimnieku centienus aizsargāt vidi, saglabāt bioloģisko daudzveidību un cīnīties pret klimata pārmaiņām; tā kā galvenā nozīme šā mērķa sasniegšanā ir lauksaimniecībai kopumā un jo īpaši bioloģiskajai lauksaimniecībai; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisijas paziņojumā par rīcības plānu, kā attīstīt bioloģisko ražošanu (bioloģiskās ražošanas rīcības plāns) uzsvērts, ka zaļais kurss un tā ietvaros īstenotā stratēģija “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģija ir galvenais elements, lai pārvaldītu pāreju uz ilgtspējīgāku pārtikas sistēmu, jo īpaši stiprinot lauksaimnieku centienus aizsargāt vidi, saglabāt bioloģisko daudzveidību un cīnīties pret klimata pārmaiņām; tā kā galvenā nozīme šā mērķa sasniegšanā ir lauksaimniecībai kopumā un jo īpaši bioloģiskajai lauksaimniecībai;

| B. | tā kā pēc 12 mēnešiem ir sagatavots gandrīz visu sekundāro tiesību aktu saraksts, kas nepieciešami, lai stātos spēkā Regula (ES) 2018/848, lai gan tas neattiecas uz deleģēto regulu, ar ko reglamentē bioloģisko sāls ražošanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēc 12 mēnešiem ir sagatavots gandrīz visu sekundāro tiesību aktu saraksts, kas nepieciešami, lai stātos spēkā Regula (ES) 2018/848, lai gan tas neattiecas uz deleģēto regulu, ar ko reglamentē bioloģisko sāls ražošanu;

| C. | tā kā deleģētajā regulā prioritāte būs jāpiešķir jūras sālim raksturīgajiem dabiskajiem procesiem bez piedevām un oglekļa emisijām sagatavošanas laikā, lai to sertificētu bioloģiski; |
| --- | --- |

C.

tā kā deleģētajā regulā prioritāte būs jāpiešķir jūras sālim raksturīgajiem dabiskajiem procesiem bez piedevām un oglekļa emisijām sagatavošanas laikā, lai to sertificētu bioloģiski;

| D. | tā kā Eiropas pārtikas sistēmai ir jāsniedz ilgtspējīgi ražota un uzturvielām bagāta pārtika par pieņemamām cenām un jānodrošina pārtikas nodrošinājums tādā veidā, kas garantē veselīgu sabiedrību un veselīgu planētu, veicina sociālo un ekonomisko labklājību, aizsargā gan ekosistēmu, gan Eiropas iedzīvotāju veselību un nodrošina lauksaimnieciskās ražošanas rentabilitāti un tādējādi taisnīgu dzīves līmeni lauksaimniekiem; tā kā ir svarīgi nodrošināt, lai bioloģiskajā lauksaimniecībā izmantojamās zemes palielinājums atbilstu tirgus spējai absorbēt bioloģiskos produktus; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas pārtikas sistēmai ir jāsniedz ilgtspējīgi ražota un uzturvielām bagāta pārtika par pieņemamām cenām un jānodrošina pārtikas nodrošinājums tādā veidā, kas garantē veselīgu sabiedrību un veselīgu planētu, veicina sociālo un ekonomisko labklājību, aizsargā gan ekosistēmu, gan Eiropas iedzīvotāju veselību un nodrošina lauksaimnieciskās ražošanas rentabilitāti un tādējādi taisnīgu dzīves līmeni lauksaimniekiem; tā kā ir svarīgi nodrošināt, lai bioloģiskajā lauksaimniecībā izmantojamās zemes palielinājums atbilstu tirgus spējai absorbēt bioloģiskos produktus;

| E. | tā kā Regula (ES) 2018/848 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu paredz lauksaimniekiem pienākumu ievērot pārejas periodu, kurā tiem jāpiemēro visi noteikumi par bioloģisko ražošanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Regula (ES) 2018/848 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu paredz lauksaimniekiem pienākumu ievērot pārejas periodu, kurā tiem jāpiemēro visi noteikumi par bioloģisko ražošanu;

| F. | tā kā šis laika posms var ilgt līdz trim gadiem; tā kā šajā laikā lauksaimniekiem jāsedz augstākas ražošanas izmaksas, negūstot labumu no augstākām bioloģisko produktu tirgus cenām; |
| --- | --- |

F.

tā kā šis laika posms var ilgt līdz trim gadiem; tā kā šajā laikā lauksaimniekiem jāsedz augstākas ražošanas izmaksas, negūstot labumu no augstākām bioloģisko produktu tirgus cenām;

| G. | tā kā bioloģiskā lauksaimniecība sniedz dažādus ieguvumus videi, tostarp samazina siltumnīcefekta gāzu emisijas, un tai ir potenciāls palīdzēt lauksaimniecības nozarei piedalīties cīņā pret klimata pārmaiņām, pielāgoties klimata pārmaiņām un risināt tādas galvenās problēmas kā darbvietu zudums lauku apvidos, augsnes auglības un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās, kā arī veicināt noturību ekonomisko problēmu apstākļos; |
| --- | --- |

G.

tā kā bioloģiskā lauksaimniecība sniedz dažādus ieguvumus videi, tostarp samazina siltumnīcefekta gāzu emisijas, un tai ir potenciāls palīdzēt lauksaimniecības nozarei piedalīties cīņā pret klimata pārmaiņām, pielāgoties klimata pārmaiņām un risināt tādas galvenās problēmas kā darbvietu zudums lauku apvidos, augsnes auglības un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās, kā arī veicināt noturību ekonomisko problēmu apstākļos;

| H. | tā kā lauksaimniecības daudzveidība un īsākas ķēdes starp lauksaimniekiem un patērētājiem ir svarīgi veselīgas un ilgtspējīgas pārtikas sistēmas elementi; |
| --- | --- |

H.

tā kā lauksaimniecības daudzveidība un īsākas ķēdes starp lauksaimniekiem un patērētājiem ir svarīgi veselīgas un ilgtspējīgas pārtikas sistēmas elementi;

| I. | tā kā bioloģiskā lauksaimniecība var veicināt vērienīga līdzsvara panākšanu attiecībā uz ilgtspējību ekonomiskā, sociālā un vides ziņā, veicinot augsnes, ūdens un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un dzīvnieku labturību, un piedāvā jauniešiem iespējas iesaistīties lauksaimniecībā; |
| --- | --- |

I.

tā kā bioloģiskā lauksaimniecība var veicināt vērienīga līdzsvara panākšanu attiecībā uz ilgtspējību ekonomiskā, sociālā un vides ziņā, veicinot augsnes, ūdens un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un dzīvnieku labturību, un piedāvā jauniešiem iespējas iesaistīties lauksaimniecībā;

| J. | tā kā vides un dzīvnieku labturības standarti ES ir vieni no augstākajiem pasaulē; tā kā bioloģiskajā lauksaimniecības zemē ir par 30 % lielāka bioloģiskā daudzveidība, tā ir labvēlīga apputeksnētājiem un ierobežo mākslīgā mēslojuma un augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā vides un dzīvnieku labturības standarti ES ir vieni no augstākajiem pasaulē; tā kā bioloģiskajā lauksaimniecības zemē ir par 30 % lielāka bioloģiskā daudzveidība, tā ir labvēlīga apputeksnētājiem un ierobežo mākslīgā mēslojuma un augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu;

| K. | tā kā bioloģiskā lauksaimniecība var veicināt arī lauku apvidu atdzīvināšanu, darbvietu radīšanu, mazo saimniecību ilgtspēju, patērētāju un ražotāju tuvināšanu, saiknes ar vietējo ekonomiku stiprināšanu un pozitīvu ekonomisko faktoru stimulēšanu; tā kā jaunā kopējā lauksaimniecības politika (KLP) ievieš jaunus vērienīgus pasākumus, lai veicinātu ilgtspējīgu ražošanu, tostarp bioloģisko lauksaimniecību; |
| --- | --- |

K.

tā kā bioloģiskā lauksaimniecība var veicināt arī lauku apvidu atdzīvināšanu, darbvietu radīšanu, mazo saimniecību ilgtspēju, patērētāju un ražotāju tuvināšanu, saiknes ar vietējo ekonomiku stiprināšanu un pozitīvu ekonomisko faktoru stimulēšanu; tā kā jaunā kopējā lauksaimniecības politika (KLP) ievieš jaunus vērienīgus pasākumus, lai veicinātu ilgtspējīgu ražošanu, tostarp bioloģisko lauksaimniecību;

| L. | tā kā ir svarīgi nodrošināt, lai patērētāji, kuri aizvien lielāku nozīmi piešķir ēdiena kvalitātei, un sabiedriskās ēdināšanas nozare varētu izdarīt apzinātu un pārdomātu izvēli, iegādājoties pārtiku; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir svarīgi nodrošināt, lai patērētāji, kuri aizvien lielāku nozīmi piešķir ēdiena kvalitātei, un sabiedriskās ēdināšanas nozare varētu izdarīt apzinātu un pārdomātu izvēli, iegādājoties pārtiku;

| M. | tā kā jānodrošina, ka patērētāji ir pienācīgi informēti par bioloģisko produktu patēriņa priekšrocībām un ka viņi ir aizsargāti pret apzināti maldinošām etiķetēm, iepakojumu un reklāmu; |
| --- | --- |

M.

tā kā jānodrošina, ka patērētāji ir pienācīgi informēti par bioloģisko produktu patēriņa priekšrocībām un ka viņi ir aizsargāti pret apzināti maldinošām etiķetēm, iepakojumu un reklāmu;

| N. | tā kā 2019. gadā līdz 13,8 miljoniem hektāru pieauga ES kopējā lauksaimniecības platība, ko apsaimnieko ar bioloģiskās lauksaimniecības metodēm; tā kā pašlaik bioloģiskajā lauksaimniecībā izmanto 8,5 % no ES kopējās lauksaimniecības zemes platības; tā kā laikposmā no 2010. līdz 2019. gadam ES bioloģisko produktu tirgus vērtība palielinājās vairāk nekā divas reizes; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2019. gadā līdz 13,8 miljoniem hektāru pieauga ES kopējā lauksaimniecības platība, ko apsaimnieko ar bioloģiskās lauksaimniecības metodēm; tā kā pašlaik bioloģiskajā lauksaimniecībā izmanto 8,5 % no ES kopējās lauksaimniecības zemes platības; tā kā laikposmā no 2010. līdz 2019. gadam ES bioloģisko produktu tirgus vērtība palielinājās vairāk nekā divas reizes;

| O. | tā kā bioloģisko produktu mazumtirdzniecība laikposmā no 2009. līdz 2019. gadam ir palielinājusies no 18 miljardiem EUR līdz 41 miljardam EUR; tā kā dažās ES daļās bioloģiskās ražošanas pieaugums apsteidz bioloģiskās lauksaimniecības tirgus attīstību un bioloģiskās lauksaimniecības patēriņš dalībvalstīs būtiski atšķiras; tā kā bioloģisko produktu ražošana dažās ES daļās ir ļoti zema vai tās vispār nav, un dalībvalstu starpā ir lielas atšķirības, kas svārstās no 0,5 % līdz 26,5 % no nozarei pieejamās platības; |
| --- | --- |

O.

tā kā bioloģisko produktu mazumtirdzniecība laikposmā no 2009. līdz 2019. gadam ir palielinājusies no 18 miljardiem EUR līdz 41 miljardam EUR; tā kā dažās ES daļās bioloģiskās ražošanas pieaugums apsteidz bioloģiskās lauksaimniecības tirgus attīstību un bioloģiskās lauksaimniecības patēriņš dalībvalstīs būtiski atšķiras; tā kā bioloģisko produktu ražošana dažās ES daļās ir ļoti zema vai tās vispār nav, un dalībvalstu starpā ir lielas atšķirības, kas svārstās no 0,5 % līdz 26,5 % no nozarei pieejamās platības;

| P. | tā kā bioloģiskās ražošanas rīcības plānā iekļautas 23 darbības, kas nodrošina stabilu pamatu bioloģiskā sektora ilgtspējīgai attīstībai; tā kā ir paredzēts 2024. gadā veikt bioloģiskās ražošanas rīcības plāna starpposma pārskatīšanu un ir izveidota ikgadēja ES Bioloģiskās lauksaimniecības diena, kas ir iespēja uzlabot bioloģiskās lauksaimniecības atpazīstamību un vairot izpratni par bioloģiskās ražošanas priekšrocībām, jo bioloģiskos lauksaimniekus uzskata par ilgtspējīgas lauksaimniecības pionieriem; |
| --- | --- |

P.

tā kā bioloģiskās ražošanas rīcības plānā iekļautas 23 darbības, kas nodrošina stabilu pamatu bioloģiskā sektora ilgtspējīgai attīstībai; tā kā ir paredzēts 2024. gadā veikt bioloģiskās ražošanas rīcības plāna starpposma pārskatīšanu un ir izveidota ikgadēja ES Bioloģiskās lauksaimniecības diena, kas ir iespēja uzlabot bioloģiskās lauksaimniecības atpazīstamību un vairot izpratni par bioloģiskās ražošanas priekšrocībām, jo bioloģiskos lauksaimniekus uzskata par ilgtspējīgas lauksaimniecības pionieriem;

| Q. | tā kā Regulas (ES) 2018/848, ko piemēros no 2022. gada 1. janvāra, mērķis ir jo īpaši palielināt patērētāju uzticēšanos bioloģiskajiem produktiem, izmantojot stingrākas importa kontroles un noteikumus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Regulas (ES) 2018/848, ko piemēros no 2022. gada 1. janvāra, mērķis ir jo īpaši palielināt patērētāju uzticēšanos bioloģiskajiem produktiem, izmantojot stingrākas importa kontroles un noteikumus;

| R. | tā kā stratēģiskās pamatnostādnes ilgtspējīgākai un konkurētspējīgākai ES akvakultūrai laikposmam no 2021. gada līdz 2030. gadam tika publicētas 2021. gada maijā un tiks iestrādātas valstu stratēģiskajos plānos; |
| --- | --- |

R.

tā kā stratēģiskās pamatnostādnes ilgtspējīgākai un konkurētspējīgākai ES akvakultūrai laikposmam no 2021. gada līdz 2030. gadam tika publicētas 2021. gada maijā un tiks iestrādātas valstu stratēģiskajos plānos;

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojuma par rīcības plānu, kā attīstīt bioloģisko ražošanu, mērķi līdz 2030. gadam palielināt ES lauksaimniecības zemi, kurā izmanto bioloģisko lauksaimniecību, attīstot piedāvājumu un pieprasījumu, un to, ka Komisija ir atzinusi bioloģisko lauksaimniecību par vienu no galvenajiem komponentiem ES ceļā uz ilgtspējīgākām pārtikas sistēmām, ilgtspējīgākas lauksaimniecības prakses izmantošanu, atjaunojamo energoresursu efektīvāku izmantošanu, augstāku standartu nodrošināšanu dzīvnieku labturībai un palīdzību nodrošināt lielākus ieņēmumus Eiropas lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju veikt ietekmes novērtējumu attiecībā uz ES lauksaimniecības zemes daļu, ko aizņem bioloģiskā lauksaimniecība; uzskata, ka bioloģiskās lauksaimniecības attīstība, kas rada daudz pozitīvu ārējo seku un ieguvumu klimata pārmaiņu mazināšanai, bioloģiskajai daudzveidībai un augsnes aizsardzībai, palīdzēs sasniegt stratēģijas “No lauka līdz galdam” un Bioloģiskās daudzveidības stratēģijas mērķus; vienlaikus atzīst citu ilgtspējīgu ražošanas modeļu un lauksaimniecības metožu potenciālu, piemēram, integrētu ražošanu un bioloģisko kontroli, lai veicinātu zaļā kursa mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka lauksaimniecības zemju īpatsvars, ko izmanto bioloģiskajā lauksaimniecībā, dalībvalstīs būtiski atšķiras; uzsver, ka tas ir jāņem vērā, izstrādājot politiku un instrumentus, kuru mērķis ir veicināt bioloģisko ražošanu, un mudina Komisiju pievērst īpašu uzmanību tam, lai atbalstītu atpalikušās dalībvalstis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzstāj, ka visi šajā sakarā ierosinātie pasākumi un instrumenti būtu jābalsta uz rūpīgu analīzi un ietekmes novērtējumiem; uzskata, ka tiesību aktos un bioloģiskās ražošanas rīcības plānos jāparedz pietiekama elastība, lai ņemtu vērā bioloģiskās lauksaimniecības īpatnību un apstākļu atšķirības dalībvalstīs; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka, 2022. gadā ieviešot jauno Regulu (ES) 2018/848 par bioloģisko ražošanu, Komisijai ir jānodrošina pienācīga un izmērāma pāreja no vecajiem ES tiesību aktiem bioloģiskās ražošanas jomā, lai bioloģiskās ražošanas nozare varētu ātri un uzticami iepazīties ar jaunajiem noteikumiem; aicina Komisiju piecus gadus pēc jaunās regulas īstenošanas veikt tās ietekmes novērtējumu, lai nodrošinātu visus vajadzīgos pielāgojumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka bioloģiskās lauksaimniecības nozares un bioloģisko platību attīstībai un izaugsmei, kā paredzēts stratēģijā “No lauka līdz galdam”, kam ir galvenā nozīme dinamisku lauku apvidu atdzīvināšanā un saglabāšanā, ir jābūt orientētai uz tirgu un papildinātai ar vispusīgiem piegādes ķēdes attīstības pasākumiem, tostarp pārstrādi, kā arī politikas pasākumiem, lai veicinātu bioloģisko pārtikas produktu turpmāku piedāvājumu un pieprasījumu un nodrošinātu patērētāju uzticēšanos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka šo pieeju kombinācijai būtu jānodrošina līdzsvarota attīstība atbilstīgi tirgus spējai absorbēt bioloģisko produkciju, lai nākotnē nodrošinātu bioloģiskā tirgus un bioloģiskās lauksaimniecības rentabilitāti ES; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka šajā sakarā ir jānovērš pārmērīgs administratīvais slogs; uzsver, ka bioloģiskās lauksaimniecības labvēlīgo ietekmi uz vidi vajadzētu atbalstīt ne tikai bioloģiskās lauksaimniecības produktu patērētājiem, kuri ir gatavi maksāt augstāku cenu, bet arī no KLP budžeta pienācīgi atalgot bioloģiskos lauksaimniekus par īpašiem sabiedriskajiem labumiem, ko viņi sniedz, aizsargājot vidi un dabas resursus, samazinot ieguldījumus un atbalstot augstākus dzīvnieku labturības standartus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka ES pārtikas sistēmas lauksaimniecības ilgtspējas un noturīguma veicināšanai jābūt prioritātei un ka bioloģiskā lauksaimniecība ir būtisks elements vides un klimata mērķu sasniegšanā; uzskata, ka ilgtspējīga inovācija tādās jomās kā bioloģiskā lauksaimniecība un, plašākā nozīmē, agroekoloģija var radīt lielāku lauksaimniecības sistēmu daudzveidību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka dažādu lauksaimniecības sistēmu līdzāspastāvēšana ir svarīga, jo daudzveidība ir galvenais faktors pārtikas sistēmas drošībai un noturībai un tā dod labumu ilgtspējīgai attīstībai; norāda, ka nav vienota lauksaimniecības modeļa, kas būtu piemērots visām valstīm un reģioniem, un uzsver, ka ir jāatzīst dažādu ilgtspējīgas lauksaimniecības modeļu priekšrocības; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka ir svarīgi turpināt palielināt bioloģisko ražu, lai novērstu lielāku ekoloģisko pēdu, ko rada pārtikas ražošana trešās valstīs, kamēr ES reģionos notiek lielāka pāreja uz bioloģiskās lauksaimniecības modeli; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka, lai ES rīcības plāns būtu sekmīgs, tam jāstimulē un jāmobilizē dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās iestādes, ņemot vērā to specifiku un atšķirīgos sākumpunktus; uzskata, ka reģionālā un vietējā mēroga bioloģiskās ražošanas rīcības plāniem attiecīgā gadījumā būtu jāsekmē arī bioloģiskās ražošanas nozares attīstība; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tādēļ pauž viedokli, ka dalībvalstis būtu jāmudina izstrādāt savas valsts bioloģiskās lauksaimniecības stratēģijas un izstrādāt savas valsts un/vai reģionālos bioloģiskās ražošanas rīcības plānus, saskaņojot tos ar valsts stratēģiskajiem plāniem, kuriem būtu jābūt ar augstu vērienu bioloģiskās lauksaimniecības attīstībā, ar reālistiskiem un konkrētiem mērķiem, darbībām, termiņiem un budžetiem, tostarp stimuliem lauksaimniekiem, kas atvieglo izvēli un atbalsta augšupējas iniciatīvas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju nodrošināt, ka šie nosacījumi tiek pilnībā ievēroti, apstiprinot dalībvalstu iesniegtos valsts stratēģiskos plānus, un nodrošināt, ka ir pieejami pietiekami finanšu līdzekļi, kā arī visefektīvākie instrumenti, lai sasniegtu attiecīgos mērķus attiecībā uz nozares attīstību; uzsver, ka ir jāapmainās ar zinātību un paraugpraksi, jo dažām dalībvalstīm ir lielāka pieredze vērienīgu valsts plānu izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju šādu apmaiņu iekļaut plānotajās sabiedriskajās turpmākajās sanāksmēs; uzsver, ka valstu bioloģiskās ražošanas rīcības plāniem būtu jārada paredzamība un skaidrība lauksaimniekiem un rūpniecībai, tādējādi veicinot bioloģiskās ražošanas nozares attīstību un bioloģisko produktu komercializāciju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē bioloģiskās lauksaimniecības regulas darbības jomas paplašināšanu, lai iekļautu dažus ar lauksaimniecību cieši saistītus produktus, kas nav uzskaitīti LESD I pielikumā, piemēram, sāli; tomēr pauž bažas par ziņojumu par organisko sāli, ko 2021. gada 6. augustā publicēja Bioloģiskās ražošanas tehnisko konsultāciju ekspertu grupa (EGTOP), jo tā atbalsta ES bioloģiskās ražošanas marķējuma attiecināšanu arī uz ražošanas metodēm, kas neatbilst Regulas (ES) 2018/848 principiem; tādēļ aicina Komisiju neievērot EGTOP ieteikumus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka dalībvalstīm, izstrādājot, pieņemot, pārskatot un īstenojot valsts un/vai reģionālos bioloģiskās ražošanas rīcības plānus, konsultatīvajā procesā būtu jāiesaista visas ieinteresētās personas, jo īpaši bioloģiskie lauksaimnieki un apvienības, kooperatīvi, vietējās un reģionālās iestādes, lauksaimniecības pārtikas nozare visā vērtību ķēdē, lauksaimniecības pārtikas vairumtirgotāji, patērētāju un privātā sektora pārstāvji un viesmīlības nozares pārstāvji, tostarp lielo ēdināšanas uzņēmumu un pārtikas izglītības apvienību pārstāvji, kā arī iedzīvotāji, lai panāktu pēc iespējas lielāku sinerģiju un sasniegtu valsts stratēģiskajā plānā noteikto mērķi palielināt bioloģiskās lauksaimniecības platības; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzīst, ka bioloģiskā ražošana lauksaimniekiem sniedz labāku ekonomisko atdevi, bet bieži vien rada lielākas ražošanas izmaksas, un tāpēc prasa, lai tirgus cenas un tiešais atbalsts būtu pietiekams šo izmaksu atgūšanai, lai lauksaimnieki varētu gūt taisnīgus ieņēmumus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka augstākas patēriņa cenas var būt šķērslis paplašināšanai, bet pašlaik tās ir vajadzīgas bioloģiskās lauksaimniecības nozares saglabāšanai; atgādina, ka dažos gadījumos bioloģiskajiem lauksaimniecības produktiem nav tirgus, tāpēc lauksaimnieki ir spiesti tos pārdot kā tradicionālus lauksaimniecības produktus par zemāku cenu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka bioloģiskā lauksaimniecība ietver ļoti augstus ražošanas standartus; uzsver, ka ir jārisina jautājums par bioloģisko produktu rentabilitāti un līdz ar to arī pieejamību; stingri uzsver, ka ražotāji ir jāatbalsta pārejas procesā uz bioloģisko ražošanu un viņiem ir jāgūst labums no bioloģiskās lauksaimniecības pievienotās vērtības; norāda, ka, tāpat kā tradicionālo produktu gadījumā, labāka vērtības sadale starp bioloģiskās pārtikas ķēdes dalībniekiem nāktu par labu gan lauksaimniekiem, gan patērētājiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzīst, ka bioloģiskās lauksaimniecības nozares attīstība nodrošinās apjomradītus ietaupījumus pārstrādē un loģistikā, kas palielinās efektivitāti un samazinās izmaksas; uzsver Negodīgas tirdzniecības prakses direktīvas nozīmi nozares attīstībā un lai nodrošinātu, ka mazumtirgotājiem nav pārāk augstas peļņas normas par bioloģiskajiem produktiem; uzskata arī, ka bioloģiskos produktus varētu iekļaut Eiropas atbalsta fonda vistrūcīgākajām personām programmās, ja vien būs pieejams pietiekams piedāvājums; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija strādā, lai uzlabotu vispārējo dzīvnieku labturību, un norāda, ka 2020. gada Eirobarometra apsekojumā par lauksaimniecību un KLP konstatēts, ka 80 % ES iedzīvotāju bioloģisko lauksaimniecību saista ar lielāku dzīvnieku labturības ievērošanu; šajā sakarā uzsver, cik būtiski ir atbalstīt bioloģisko lopkopību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, cik būtiski ir paātrināt bioloģiskās akvakultūras un tās tirgus attīstību ES, kā arī stiprināt patērētāju pieprasījumu pēc šiem produktiem un uzticēšanos tiem; uzsver, ka ceturtā daļa zivsaimniecības produktu ir iegūta akvakultūras nozarē; tomēr norāda, ka, tā kā lielāko daļu šo produktu patēriņa nodrošina imports, kas veido 60 % no kopējā piedāvājuma, ir milzīgs izaugsmes potenciāls, kas ir jāizmanto, lai attīstītu Eiropas akvakultūru kopumā un jo īpaši bioloģisko akvakultūru; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka bioloģiskās akvakultūras pasākumi ir jākoordinē ar jaunajām stratēģiskajām pamatnostādnēm ilgtspējīgākai un konkurētspējīgākai ES akvakultūrai 2021.–2030. gadam un nozares attīstībai dalībvalstīs un reģionos; |
| --- | --- |

24.

Stimulēt pieprasījumu un panākt patērētāju uzticēšanos

| 25. | atbalsta Komisiju, lai tā arī turpmāk popularizētu un izplatītu informāciju par ES bioloģiskās lauksaimniecības logotipu patērētāju vidū, tostarp izmantojot skolu programmas, kurās lielāka daļa būtu jāpiešķir bioloģiskajiem produktiem, kad tiek pārskatītas skolu programmas, kā arī citās iestādēs, piemēram, pansionātos; atbalsta to vietējo bioloģiskās lauksaimniecības logotipu popularizēšanu, kuri pastāv vairākās dalībvalstīs un kuri sniedz vismaz tādas pašas garantijas kā ES bioloģiskās lauksaimniecības logotips, un kurus izmanto kopā ar to; norāda, ka skolu programmām vajadzētu būt par pamatu pedagoģiskām diskusijām par uzturu un ilgtspējīgu pārtiku, un tās būtu jāpapildina ar pasākumiem, kuru mērķis ir informēt un izglītot bērnus par labāku uzturu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai pēc patērētāju aptaujām par bioloģisko lauksaimniecību tiktu veiktas darbības, kas vēl vairāk vairotu izpratni par bioloģiskās lauksaimniecības priekšrocībām veselībai, labklājībai un augstai dzīves kvalitātei, vienlaikus nodrošinot, ka netiek mazināta patērētāju uzticēšanās tradicionālo lauksaimniecības metožu drošībai un ilgtspējai Savienībā; uzsver nepieciešamību sniegt precīzu informāciju, lai nodrošinātu, ka jaunās iniciatīvas, kas tiek izstrādātas ilgtspējīgas pārtikas marķēšanas jomā, nevājina ES bioloģiskās lauksaimniecības logotipu un nerada neskaidrības patērētājiem par to attiecīgo darbības jomu un nozīmi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž bažas par maldinošu marķējumu, iepakojumu un reklāmu, kas patērētājiem apgrūtina tradicionālo produktu atšķiršanu no bioloģiskajiem produktiem; norāda, ka Regula (ES) 2018/848 un biežas neatkarīgas kontroles ir pamats patērētāju uzticībai bioloģiskajiem produktiem, un aicina dalībvalstis skaidri norādīt ES bioloģiskās ražošanas logotipu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver lielveikalu un dažādu pārtikas piegādes ķēžu nozīmi ES bioloģiskās lauksaimniecības logotipa popularizēšanā un atbalstīšanā; gaida Komisijas turpmākās iniciatīvas, kuru mērķis ir labāk virzīt patērētājus pārtikas izvēlē, izmantojot marķēšanas, veicināšanas un informācijas kampaņas, kas balstītas uz stabiliem, neatkarīgiem un operatīviem zinātniskiem pamatiem un pilnīgām un saskaņotām metodoloģijām; norāda, ka obligātais marķējums, kurā norādīta visu ES pārtikas produktu izcelsme, var būtiski palielināt pārredzamību un izsekojamību, tādējādi apkarojot krāpšanu un nelikumīgas ražošanas metodes, kā arī uzlabot patērētāju uzticēšanos; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka profesionālo virtuvju prasības atšķiras no mājsaimniecību prasībām; uzsver, ka ir būtiski radīt pievienoto vērtību piegādes ķēdē un palielināt bioloģisko produktu pārstrādes līmeni, lai nodrošinātu profesionālo virtuvju vajadzības; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka 2019. gada zaļā publiskā iepirkuma (ZPI) pārskats būtu labāk jāpopularizē dalībvalstīs, lai uzlabotu informētību un nodrošinātu spēcīgu stimulu rīcībai, kuras mērķis ir veicināt bioloģisko ražošanu un atbalstīt veselīgāku, videi draudzīgāku uzturu tādās iestādēs kā skolas, slimnīcas, pansionāti un cietumi, un tas var arī samazināt bioloģisko produktu atkritumu daudzumu dalībvalstīs, kurās ir to pārpalikumi; uzskata, ka ES iestādēm jārāda piemērs savās struktūrās; uzskata, ka, lai palielinātu ZPI izmantošanu, ir svarīgi ar nozares pārstāvju organizāciju starpniecību veikt koordināciju, lai nodrošinātu iepirkuma netraucētu norisi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju turpināt izmeklēšanu par pašreizējiem strukturālajiem un loģistikas šķēršļiem un veicināt ZPI kritēriju izmantošanu dalībvalstīs, kā arī pasākumus, lai uzlabotu informāciju, izglītību un bioloģiskās lauksaimniecības veicināšanu nolūkā padarīt šo pasākumu efektīvāku; norāda, ka par ZPI izmantošanas palielināšanu būtu jālemj valstu līmenī saskaņā ar valstu pieprasījumu un valstu bioloģiskās ražošanas rīcības plānos noteiktajiem mērķiem; uzskata, ka ZPI ir jāliek liels uzsvars uz ES bioloģiskajiem produktiem, kas stimulētu ražošanu un palīdzētu ES sasniegt tās mērķus klimata jomā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka bioloģiskā ražošana un pārstrāde pienācīgi jāattīsta reģionālā un vietējā līmenī, iesaistot vietējos bioloģiskos lauksaimniekus; atbalsta tādu reģionālu ilgtspējīgu pārtikas sistēmu izstrādi, kuru pamatā ir sadarbība, iesaistot visas pārtikas nozares ieinteresētās personas; pauž nožēlu, ka trūkst pārbaudītu datu par bioloģisko produktu izmantošanu sabiedriskajās ēdnīcās un restorānos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | norāda, ka vietējām, reģionālajām un valsts iestādēm kopā ar lauksaimnieku apvienībām un lauksaimniecības pārtikas vairumtirgotājiem ir svarīga nozīme bioloģiskās ražošanas, kolektīvās pārstrādes, loģistikas un tirdzniecības strukturēšanas atbalstīšanā, sekmējot bioloģisko lauksaimnieku piekļuvi zemei un veicinot sadarbību starp pašiem ražotājiem, starp ražotājiem un patērētājiem, kā arī ar pārtikas pakalpojumu uzņēmumiem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | turklāt uzsver vietējo, reģionālo un valsts iestāžu nozīmi sabiedrības informētības palielināšanā par visu veidu ilgtspējīgas lauksaimniecības metodēm, bioloģisko produktu piegādē ēdnīcās un izglītības programmu izstrādē pirmsskolām un skolām; |
| --- | --- |

34.

| 35. | šajā saistībā norāda, ka lauksaimnieku tirgi vietējā un reģionālā līmenī ir efektīvs instruments, lai novērstu plaisu starp ražotājiem un patērētājiem, un tie būtu jāveicina; atgādina arī, ka vietējās un reģionālās iestādes un lauksaimnieku apvienības sniedz ļoti vērtīgu tehnisko palīdzību bioloģiskajiem lauksaimniekiem un pārveides procesā esošiem lauksaimniekiem, kam ir izšķiroša nozīme šīs prakses īstenošanā un kam vajadzīgs pienācīgs finansējums no KLP un citiem avotiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka visām iestādēm ir jānodrošina, lai tiesiskais regulējums turpinātu veicināt un stimulēt nozares attīstību, vienlaikus saglabājot minimālu administratīvo slogu; atgādina, ka vietējās un reģionālās iestādes daudzās dalībvalstīs jau sen ir iesaistītas bioloģiskās lauksaimniecības attīstības atbalstīšanā, jo īpaši pārvaldot un īstenojot lauku attīstības programmas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka, iesaistot vietējās un reģionālās iestādes, saskaņā ar Teritoriālās attīstības programmas 2030. gadam priekšrakstiem ir vajadzīga uz vietu vērsta pieeja, lai risinātu lauku, piepilsētu un pilsētu teritoriju atšķirīgās vajadzības visā Eiropā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka bioloģiskās ražošanas rīcības plāna panākumi būs atkarīgi no tā, cik lielā mērā tiek iesaistīts privātais sektors, lai stimulētu pieprasījumu un nodrošinātu taisnīgus ienākumus lauksaimniekiem, jo īpaši valstīs ar mazāk attīstītiem bioloģisko produktu tirgiem un bioloģisko ražošanu; aicina Komisiju noteikt instrumentu kopumu, kas ļautu dalībvalstīm mudināt mazumtirdzniecības ķēdes aktīvi palīdzēt popularizēt bioloģiskās lauksaimniecības produktu patēriņu un informēt par tā nozīmi, kā arī veidot vietējās bioloģiskās lauksaimniecības piegādes ķēdes; uzsver, ka bioloģiskās ražošanas palielināšanai galvenokārt jānotiek ar lielāku privāto pieprasījumu, nevis tikai ar politiskiem stimuliem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, cik būtiski ir uzlabot pārredzamību bioloģiskās pārtikas piegādes ķēdē un labāku izsekojamību visos ražošanas un izplatīšanas procesos saskaņā ar Eiropas patērētāju prasībām iegūt vairāk informācijas par patērēto pārtikas produktu izcelsmi un ražošanas metodēm; atzinīgi vērtē mazumtirgotāju brīvprātīgās iniciatīvas iegādāties pārveides produktus par augstāku cenu un uzskata, ka šādas iniciatīvas ir jāveicina; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pienācīgi ņem vērā grūtības, ar kādām mazumtirgotāji saskaras šo pārveides produktu tirdzniecībā patērētājiem, jo nav saskaņotu tirdzniecības noteikumu, un aicina Komisiju izvērtēt pasākumus to tirdzniecības atvieglošanai, piemēram, izmantojot saskaņotu marķējumu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka Komisijai, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām ir svarīgi aktīvi iesaistīties, lai noteiktu veidus, kādos pašreizējos sertifikācijas un kontroles mehānismus var padarīt stingrākus, lai novērstu krāpšanu bioloģiskajā ražošanā un tirdzniecībā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzskata, ka sertifikācijas un kontroles mehānismiem ir vairāk jāatbilst faktiskajai situācijai bioloģisko lauksaimnieku vidū un process ir jāvienkāršo, tostarp izmantojot IT risinājumus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš sertifikācijas iestāžu apstiprināšanas procedūrām; uzsver, ka sertifikācijas process pārejā uz bioloģisko lauksaimniecību joprojām ir apgrūtinošs un grūti īstenojams, un tas būtu jāatvieglo, jo īpaši mazajiem lauksaimniekiem; uzskata, ka lauksaimnieki būtu jāatbalsta sertifikācijas izmaksu segšanā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka ir vajadzīgas saskaņotas Eiropas sistēmas bioloģiskajā lauksaimniecībā izmantojamo resursu sertifikācijai, lai novērstu, ka izplatās privāta sertifikācija ar atšķirīgām prasībām un kontroles sistēmām; aicina Komisiju paātrināt saskaņošanu visā ES, izmantojot bioloģiskās ražošanas rīcības plānu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mudina Komisiju stiprināt muitas pārbaudes, izmantojot tiešus, vienotus kontroles mehānismus sadarbībā ar dalībvalstīm un pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu, lai novērstu krāpšanu ar pārtiku, viltojumus un tādu produktu importu, kas neatbilst ES bioloģiskās ražošanas standartiem, kā arī novērstu risku, ka ES bioloģisko produktu nozare nonāk neizdevīgākā konkurences stāvoklī, jo standarti nav saskaņoti pasaules mērogā un palielinās patērētāju izmaksas; šajā saistībā uzsver, ka ir vajadzīga lielāka attiecīgo muitas iestāžu iesaistīšanās, lai garantētu bioloģisko produktu kvalitāti un drošumu un nodrošinātu godīgu konkurenci starp ražotājiem ES un ārpus tās; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pauž nožēlu par to, ka bioloģiskās ražošanas rīcības plānā nav atsauces uz grūtībām un lielajām izmaksām, ko nozarei rada nepieciešamība audzēšanas, ražas novākšanas, transportēšanas, uzglabāšanas un pārstrādes laikā ieviest piemērotus pasākumus, lai nepieļautu neatļautu produktu, piemēram, ĢMO, nonākšanu bioloģiskās ražošanas ķēdē; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka ES izcelsmes lauksaimniecības produkti ir starptautiski atzīti to augstās kvalitātes dēļ; uzskata, ka ir vajadzīgi pozitīvi un tirdzniecību veicinoši pasākumi, lai turpinātu popularizēt ES bioloģiskos produktus starptautiskā mērogā; šajā saistībā atzīst ES bioloģiskās ražošanas veicināšanas politikas iespējamo nozīmi; uzsver, ka tai būtu jāatzīst plašais ilgtspējīgu ražošanas metožu, prakses un produktu klāsts ES; |
| --- | --- |

47.

| 48. | norāda, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ko atbalsta ES veicināšanas politika, būtiski veicina ekonomikas izaugsmi daudzos lauku apvidos un ir viens no Eiropas lauksaimniecības paraugiem; prasa, lai Komisija informē Parlamentu par bioloģisko produktu tirgus paplašināšanās potenciālu un paātrina notiekošās sarunas, lai panāktu pāreju no līdzvērtības uz atbilstību ES standartiem bioloģisko produktu importam; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atbalsta globālo pāreju uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām; uzskata, ka rīcībai ES līmenī, tostarp jo īpaši zaļā kursa stratēģijai, vajadzētu būt vērstai uz to, lai regulāri uzlabotu informētību par vidi pasaules mērogā; pauž nožēlu par to, ka brīvās tirdzniecības nolīgumos dažkārt netiek pievērsta pietiekama uzmanība būtiskām atšķirībām ES un trešo valstu lauksaimnieciskās ražošanas standartos attiecībā uz vides aizsardzību un dzīvnieku labturību, kas attur ES lauksaimniekus no turpmākiem ieguldījumiem vides jomā, tostarp bioloģiskajā ražošanā; |
| --- | --- |

49.

Stimulēt pārkārtošanos un stiprināt visu vērtības ķēdi

| 50. | uzskata, ka, lai īstenotu valstu stratēģiskajos plānos izvirzītos mērķus, atbilstīgs KLP budžets, kā arī saderība ar citiem Eiropas fondiem vai programmām ir būtiski svarīga, lai radītu stimulus, kas mudinātu lauksaimniekus pāriet uz bioloģiskās lauksaimniecības praksi un saglabāt to, izmantojot pienācīgi finansētus lauku attīstības pasākumus vai finansiāli pievilcīgas ekosistēmas shēmas, vai abu minēto apvienojumu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina nodrošināt, lai gan tradicionālajiem, gan bioloģiskajiem lauksaimniekiem būtu pieejamas ekosistēmas un lai tās būtu izstrādātas tā, lai tās būtu saderīgas ar agrovides un klimata pasākumiem un papildinātu tos; atgādina, cik svarīgi ir atbalstīt bioloģiskos lauksaimniekus pēc pārejas posma; aicina dalībvalstis atbalstīt paaudžu nomaiņu bioloģiskajā lauksaimniecībā, īstenojot attiecīgu valsts politiku, lai veicinātu sieviešu darījumdarbību lauksaimniecībā un atbalstītu dzīvotspējīgu mazo un vidējo bioloģisko saimniecību attīstību; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pauž nožēlu par KLP budžeta samazināšanos pēdējo divdesmit gadu laikā, vienlaikus palielinoties lauksaimniecības nozarei izvirzītajām prasībām; norāda, ka saskaņā ar pašreizējo KLP tikai 1,8 % no budžeta tiek tērēti bioloģiskās lauksaimniecības atbalsta pasākumiem, un atzinīgi vērtē to, ka jaunā KLP, jo īpaši izmantojot ekosistēmas un lauku attīstības pasākumus, ļauj dalībvalstīm elastīgāk palielināt bioloģiskās lauksaimniecības nozarei atvēlētās summas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | norāda uz īstermiņa, vietējo un sezonālo, kā arī viedo pārtikas piegādes ķēžu potenciālu un tiešās tirdzniecības iespējām, tostarp lauksaimnieku tirgiem, lai bioloģiskie ražotāji un lauku ekonomikas sniegtu ieguvumus vides un dzīvnieku labturības jomā, vienlaikus nodrošinot arī ienākumus, saglabājot un radot darbvietas, nodrošinot lauku apvidu dzīvotspēju un mazinot plaisu starp ES ražotājiem un patērētājiem; norāda, ka tirgus attīstība ir būtiska bioloģiskās lauksaimniecības nozares ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina dalībvalstis piešķirt pietiekamus līdzekļus ieguldījumiem, kas sekmē īsu pārtikas ķēžu attīstību, piemēram, palielinot pārvietojamo kautuvju vai pārstrādes uzņēmumu skaitu saimniecībās; uzskata, ka publiskā iepirkuma procedūrās būtu jāveicina vietējo piegādes ķēžu izmantošana; uzsver, ka koncentrēšanās uz vietējo ražošanu un īsām ķēdēm nedrīkst radīt papildu šķēršļus ES iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi iesaistīties bioloģisko piegādes ķēžu struktūras uzlabošanā un bioloģisko ražotāju organizāciju kapacitātes stiprināšanā; mudina dalībvalstis izmantot nozaru intervences pasākumus un visus pieejamos pasākumus, lai uzlabotu bioloģisko ražotāju organizāciju visās attiecīgajās nozarēs un palīdzētu tiem īslaicīgas pārprodukcijas gadījumā; |
| --- | --- |

55.

| 56. | norāda, ka bioloģiskajām saimniecībām, kuru saražotās produkcijas apjoms ir mazāks un līdz ar to arī izmaksas lielākas, var būt mazāka ietekme, slēdzot tirdzniecības līgumus, un tāpēc tās var būt īpaši neaizsargātas pret negodīgu komercpraksi, jo īpaši attiecībā uz maksājumu kavējumiem par precēm, kas ātri bojājas, pēdējā brīža atcelšanu vai piespiešanu piegādātājiem maksāt par nepārdotiem un izlietotiem produktiem; uzsver, ka ir vajadzīgi skaidri līguma nosacījumi un taisnīga bioloģisko lauksaimniecības produktu ražotāju darba atzīšana, un uzskata, ka būtu jāveicina tādi instrumenti kā piegādes ķēdes līgumi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu bioapgabalu, ko dēvē arī par ekoreģioniem, attīstībai dalībvalstīs, jo tie ir daudzfunkcionāli, veicina īsas piegādes ķēdes un rada sinerģiju, cita starpā starp lauksaimniekiem, patērētājiem, pārstrādes uzņēmumiem, mazumtirgotājiem, viesmīlības un ēdināšanas uzņēmumiem un kultūras uzņēmumiem; aicina Komisiju sniegt dalībvalstīm informāciju par instrumentiem, ko tās varētu izmantot, lai veicinātu bioapgabalu attīstību, īpašu uzmanību pievēršot urbanizētām teritorijām; norāda, ka to panākumi ir atkarīgi no spēcīgas reģionālās integrācijas un vietējo un reģionālo iestāžu iesaistes; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, cik būtiski ir paplašināt dalībvalstu un lauksaimnieku strukturētu apmaiņu ar zināšanām un paraugpraksi bioloģiskās ražošanas jomā; uzsver priekšrocības, ko sniedz intensīvāka sadarbība starp zinātniekiem, lauksaimniecības zinātņu universitātēm un plašāku izglītības nozari, konsultāciju dienestiem vai konsultantiem, lauksaimniekiem un to apvienībām un organizācijām, kā arī sabiedrību; uzsver, cik būtiska nozīme bioloģiskās ražošanas attīstībā ir neatkarīgajiem lauku saimniecību konsultatīvajiem dienestiem, kas dalībvalstīm jāiekļauj savos KLP stratēģiskajos plānos, un uzsver, ka tiem jāpiešķir pietiekami finanšu līdzekļi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | norāda, ka Kopīgā pētniecības centra ziņojumā Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model (8) ir norādīts, ka ir nepieciešams produktivitātes pieaugums attiecībā uz bioloģisko lauksaimniecību un barības vielu pārvaldību, ko cita starpā var uzlabot ar precīzo lauksaimniecību, jaunām digitālajām tehnoloģijām un citām inovatīvām metodēm; |
| --- | --- |

59.

| 60. | norāda, ka inovatīvi digitālie rīki var būtiski palielināt pārredzamību un izsekojamību, tādējādi apkarojot krāpšanu un nelikumīgas ražošanas metodes, kā arī uzlabot patērētāju uzticēšanos; tādēļ mudina Komisiju, tostarp izmantojot KLP stratēģiskos plānus, nodrošināt digitālo tehnoloģiju, piemēram, precīzās lauksaimniecības un blokķēdes plašāku izmantošanu bioloģiskajā lauksaimniecībā; tomēr uzsver, ka šīs tehnoloģijas papildina bioloģiskās lauksaimniecības sistemātisko ilgtspējas pieeju un ka jānodrošina lauksaimnieku privātums, rentabilitāte un neatkarība datu jomā; |
| --- | --- |

60.

Uzlabot bioloģiskās ražošanas ieguldījumu ilgtspējā

| 61. | atkārtoti uzsver pētniecības un inovācijas nozīmi bioloģiskās lauksaimniecības nozares ilgtspējā un sabiedrības cerību īstenošanā attiecībā uz bioloģisko daudzveidību, klimata pārmaiņām un pielāgošanos klimata pārmaiņām, dzīvnieku labturību un resursu efektīvu izmantošanu, un atzinīgi vērtē Komisijas nodomu piešķirt pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansējumu šo mērķu atbalstam; šajā sakarā uzsver, ka ir vajadzīga pētniecība un inovācija, lai veicinātu pāreju uz bioloģisko lauksaimniecību, tostarp lopkopību, lai rastu alternatīvas noteiktiem ieguldījumiem gan lauksaimniecībā, gan pārstrādē, tādējādi palielinot ražu un nodrošinot nepieciešamo proteīnbarību, vitamīnus, augu aizsardzības līdzekļus, jo īpaši biokontroles risinājumus, mēslojumu un ģenētiskos resursus, lai turpinātu attīstīt stabilas lauksaimniecības sistēmas un palielinātu izturību pret sausumu, kaitēkļiem un slimībām; aicina Komisiju stimulēt un veicināt sadarbību starp pētniecības aprindām, kas strādā bioloģiskās un tradicionālās pārtikas un lauksaimniecības jomā, jo īpaši izmantojot Eiropas lauksaimniecības inovācijas partnerību (EIP-AGRI); |
| --- | --- |

61.

| 62. | mudina izmantot zinātniski pamatotu pieeju attiecībā uz augsnes auglību un nepieciešamību izstrādāt, pieņemt un stimulēt inovācijas attiecībā uz jauniem augu barības vielu avotiem bioloģiskajā lauksaimniecībā, tostarp palielināt barības vielu otrreizēju pārstrādi, izmantojot atbilstošu pārstrādi un barības vielu atdalīšanu, un, ja tas ir piemēroti un lietderīgi, mēslot ar produktiem, kas iegūti no atjaunīgiem avotiem, piemēram, biomasas atkritumiem un kūtsmēsliem, lai novērstu ilgtermiņa barības vielu deficītu; atgādina, cik svarīgi ir izmantot kūtsmēslus kā organisko mēslojumu, un mudina tos ilgtspējīgi izmantot audzēšanas ciklā; aicina Komisiju novērtēt jaunus pārstrādātus materiālus, kas satur būtiskas augu barības vielas (fosforu, kāliju un slāpekli), lai tos turpmāk iekļautu izejvielu sarakstā Regulā (ES) 2018/848, ievērojot bioloģiskās lauksaimniecības principus un nodrošinot kvalitāti, drošību un patērētāju uzticēšanos; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina vairāk pētīt un sniegt informāciju par augu biostimulatoru un bioloģisko augsnes ielabotāju izmantošanas potenciālajiem ieguvumiem bioloģiskās lauksaimniecības sistēmās un par to, kā tie veicina barības vielu absorbciju un uzlabo šā ražošanas modeļa darbību, lai nodrošinātu to plašāku izmantošanu un palīdzētu samazināt plaisu starp bioloģisko un tradicionālo ražu; norāda, ka, papildus bioloģiskajai slāpekļa saistīšanai veicinot dažādu ārējo barības vielu atbilstošu kombināciju izmantošanu konkrētā saimniecībā, varētu risināt problēmu, kas saistīta ar barības vielu budžeta nelīdzsvarotību bioloģiskās lauksaimniecības sistēmās; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzsver, ka Eiropas Savienībā steidzami jāattīsta bioloģisko augu olbaltumvielu ražošana un jāstimulē bioloģisko pākšaugu ražošana, tostarp lopbarības sistēmās, lai samazinātu bioloģiskās ražošanas nozares atkarību no importa; mudina Komisiju šajā sakarā izstrādāt īpašu stratēģisko plānu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pauž gandarījumu par bioloģiskās lauksaimniecības ieguldījumu sintētisko pesticīdu lietošanas samazināšanā un aicina Komisiju, izstrādājot jaunu tiesību aktu par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, definēt biokontroles produktus un palielināt biokontroles risinājumu un dabīgu vielu pieejamību, kuras var izmantot daudz plašāk, uzlabojot un paātrinot novērtēšanas un atļauju piešķiršanas procesu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atgādina Komisijai un dalībvalstīm par Parlamenta 2017. gada 15. februāra rezolūciju par bioloģiskajiem zema riska pesticīdiem (9) un uzsver nepieciešamību atbalstīt drošu, efektīvu un cenas ziņā pieejamu alternatīvu augu aizsardzības līdzekļu izstrādi un veicināt to plašāku izmantošanu, jo īpaši atvieglojot pamatvielu apstiprināšanas procedūru un paplašinot to izmantošanu kā svarīgu bioloģiskās ražošanas attīstības sastāvdaļu; uzsver, ka dalībvalstīs jārada apstākļi vienlīdzīgai piekļuvei bioloģiskajiem augu aizsardzības un mēslošanas līdzekļiem; uzsver, ka pesticīdu atliekas, kas atrodas vidē, var potenciāli ietekmēt arī bioloģiskos produktus; |
| --- | --- |

66.

| 67. | norāda, ka bioloģiskie lauksaimnieki, kuri garantē augstus vides standartus ražošanā, nedrīkst būt atbildīgi par riskiem, ko viņi nekontrolē, un aicina Komisiju arī turpmāk veicināt pesticīdu atlieku konstatējumu apstrādes saskaņošanu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzsver, ka liela nozīme ir pietiekami pieejamām, augstas kvalitātes bioloģiskajām sēklām, heterogēnajam materiālam un augstas ražības augu šķirnēm, vietējām šķirnēm un vietēji pielāgotām šķirnēm; atzīmē to spējas stiprināt noturību pret augu slimībām un mazināt klimata pārmaiņu ietekmi; mudina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, tostarp veicot īpašus pasākumus, lai uzlabotu bioloģisko sēklu tirgus darbību, un uzskata, ka šā mērķa sasniegšanai noderīgi būtu pārejas periodi; aicina Komisiju nodrošināt pietiekamus finanšu līdzekļus bioloģisko sēklu un dzīvnieku audzēšanas pētniecībai; |
| --- | --- |

68.

| 69. | uzsver, ka ir būtiski atbalstīt tādu vietējo šķirņu saglabāšanas un selekcijas programmas, kuras, ņemot vērā to izturību, ir īpaši piemērotas bioloģiskajai lauksaimniecībai; uzsver nepieciešamību atbalstīt tradicionālo kultūraugu selekciju, lai attīstītu veselīgas un izturīgas šķirnes, kā arī nepieciešamību pēc modernām, ilgtspējīgām un inovatīvām metodēm, izstrādājot jaunas bioloģiskās sēklas un lauksaimniecības praksi, saglabājot augstu cilvēku veselības un vides aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

69.

| 70. | šajā saistībā uzsver nozīmi, kāda var būt zinātniskiem jauninājumiem augu selekcijā, jo īpaši uzlabojot šķirņu izturību, veicinot ģenētisko resursu daudzveidību un stiprinot pārtikas ražošanas sistēmas, vienlaikus atgādinot, ka ģenētiski modificētu (ĢMO) sēklu izmantošana bioloģiskajā lauksaimniecībā nav atļauta; |
| --- | --- |

70.

| 71. | atbalsta Komisijas nodomu paplašināt ES tirgus novērošanas centru analīzes tvērumu, to attiecinot arī uz bioloģiskajiem produktiem; uzsver, ka ir būtiski pastiprināt precīzu un savlaicīgu datu vākšanu par bioloģisko lauksaimniecību un uzlabot to pieejamību, tostarp reģionālā līmenī, lai labāk novērtētu tās ietekmi uz vidi, ekonomiku un sociālo jomu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | uzskata, ka tam būtu jāiekļauj dati par nozares ieguldījumu vides ilgtspējā, kā arī dati par ražošanu, pārstrādi un patēriņu, tostarp viesmīlības nozarē un sabiedriskajās ēdnīcās, par tirdzniecību ES un ar trešām valstīm, kā arī par ražotāju un mazumtirdzniecības cenām, patērētāju vēlmēm, piegādes ķēdes struktūru, pievienoto vērtību un lauksaimnieku daļu piegādes ķēdēs; ir pārliecināts, ka šie dati ir būtiski, lai veidotu un uzraudzītu ES bioloģiskās ražošanas politiku un veiktu pasākumus, lai novērstu piedāvājuma un pieprasījuma nelīdzsvarotību, novērtētu patēriņa un ražošanas tendences un palielinātu pārredzamību un uzticēšanos nozarei; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atzīst Eiropas kopējās lauksaimniecības datu telpas potenciālu palielināt patērētāju zināšanas un uzticēšanos, kā arī uzlabot izsekojamību bioloģiskās piegādes ķēdē; uzsver, ka, lai stimulētu pieprasījumu, ir svarīgi noteikt patērētāju vajadzības, veicot attiecīgus novērtējumus; aicina dalībvalstis labāk informēt par bioloģiskās lauksaimniecības nozares ekonomiskajiem rezultātiem; aicina Komisiju veikt visaptverošus pētījumus un analīzi par to, kā bioloģiskās lauksaimniecības pieaugums ietekmēs gan klimata pārmaiņas, gan pārtikas nodrošinājumu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

(2)  OV L 150, 14.6.2018., 1. lpp.

(3)  OV C 67, 8.2.2022., 25. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0425.

(5)  OV L 435, 6.12.2021., 1. lpp.

(6)  OV L 435, 6.12.2021., 262. lpp.

(7)  OV C 390, 18.11.2019., 2. lpp.

(8)  Barreiro Hurle, J., Bogonos, M., Himics, M., Hristov, J., Perez Dominguez, I., Sahoo, A., Salputra, G., Weiss, F., Baldoni, E. and Elleby, C., Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2021. gads.

(9)  OV C 252, 18.7.2018., 184. lpp.

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/33

---

P9_TA(2022)0137

Minoritāšu vajāšana pārliecības vai reliģijas dēļ

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcija par minoritāšu vajāšanu pārliecības vai reliģijas dēļ (2021/2055(INI))

(2022/C 465/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 2., 18. un 26. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 2., 18. un 26. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 2., 4., 18., 24., 26. un 27. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 2., 4., 18., 24., 26. un 27. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 2. un 13. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 2. un 13. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 6. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 6. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 17. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 17. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 10., 14., 21. un 22. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 10., 14., 21. un 22. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 9. pantu, tās Pirmā protokola 2. pantu un Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas Divpadsmitā protokola 12. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 9. pantu, tās Pirmā protokola 2. pantu un Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas Divpadsmitā protokola 12. pantu,

| — | ņemot vērā ANO 1948. gada Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1948. gada Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1981. gada 25. novembra Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai pārliecību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1981. gada 25. novembra Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai pārliecību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1992. gada 18. decembra Deklarāciju par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām minoritātēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1992. gada 18. decembra Deklarāciju par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām minoritātēm,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada 24. marta rezolūciju par vēršanos pret neiecietību, negatīviem stereotipiem un personu stigmatizāciju, kā arī diskrimināciju, kūdīšanu uz vardarbību un vardarbību reliģijas vai pārliecības dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada 24. marta rezolūciju par vēršanos pret neiecietību, negatīviem stereotipiem un personu stigmatizāciju, kā arī diskrimināciju, kūdīšanu uz vardarbību un vardarbību reliģijas vai pārliecības dēļ,

| — | ņemot vērā 2012. gada 5. oktobra Rabātas rīcības plānu par tādas rīcības aizliegšanu, kas aizstāv nacionālu, rasu vai reliģisku naidu un ir kūdīšana uz diskrimināciju, naidīgumu vai vardarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 5. oktobra Rabātas rīcības plānu par tādas rīcības aizliegšanu, kas aizstāv nacionālu, rasu vai reliģisku naidu un ir kūdīšana uz diskrimināciju, naidīgumu vai vardarbību,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2019. gada 28. maijā pieņemto lēmumu, ar ko 22. augustu pasludina par Starptautisko dienu reliģijas vai pārliecības dēļ vardarbībā cietušo piemiņai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2019. gada 28. maijā pieņemto lēmumu, ar ko 22. augustu pasludina par Starptautisko dienu reliģijas vai pārliecības dēļ vardarbībā cietušo piemiņai,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par miera un iecietības kultūras veicināšanu nolūkā aizsargāt reliģiskās vietas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par miera un iecietības kultūras veicināšanu nolūkā aizsargāt reliģiskās vietas,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta minoritāšu jautājumos 2019. gada 15. jūlija un 2021. gada 3. marta ziņojumus ANO Cilvēktiesību padomei, kuros īpaši aplūkotas attiecīgi minoritātes koncepcija un plaši izplatītā vēršanās pret minoritātēm ar naida runu sociālajos medijos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta minoritāšu jautājumos 2019. gada 15. jūlija un 2021. gada 3. marta ziņojumus ANO Cilvēktiesību padomei, kuros īpaši aplūkotas attiecīgi minoritātes koncepcija un plaši izplatītā vēršanās pret minoritātēm ar naida runu sociālajos medijos,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta reliģijas un pārliecības brīvības jautājumos 2020. gada 12. oktobra ziņojumu, kurā skatīts, cik svarīgi ir aizsargāt reliģijas un pārliecības brīvību visiem, lai sekmīgi īstenotu Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, un tas, kā personām, kas pieder pie reliģiskām vai pārliecībā balstītām minoritātēm, draud “atstāšana novārtā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta reliģijas un pārliecības brīvības jautājumos 2020. gada 12. oktobra ziņojumu, kurā skatīts, cik svarīgi ir aizsargāt reliģijas un pārliecības brīvību visiem, lai sekmīgi īstenotu Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, un tas, kā personām, kas pieder pie reliģiskām vai pārliecībā balstītām minoritātēm, draud “atstāšana novārtā”,

| — | ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra biroja 2020. gada 28. decembra gada ziņojumu par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām minoritātēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra biroja 2020. gada 28. decembra gada ziņojumu par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām minoritātēm,

| — | ņemot vērā 2016. gada 27. janvāra Marrākešas deklarāciju par reliģisko minoritāšu tiesībām kopienās ar musulmaņu vairākumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 27. janvāra Marrākešas deklarāciju par reliģisko minoritāšu tiesībām kopienās ar musulmaņu vairākumu,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 16. novembra secinājumus par reliģijas un pārliecības brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 16. novembra secinājumus par reliģijas un pārliecības brīvību,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. februāra secinājumus par neiecietību, diskrimināciju un vardarbību ticības vai pārliecības dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. februāra secinājumus par neiecietību, diskrimināciju un vardarbību ticības vai pārliecības dēļ,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 22. februāra secinājumus par ES prioritātēm ANO cilvēktiesību forumos 2021. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 22. februāra secinājumus par ES prioritātēm ANO cilvēktiesību forumos 2021. gadā,

| — | ņemot vērā 2013. gada 24. jūnija ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 24. jūnija ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību,

| — | ņemot vērā 2019. gada 18. marta ES cilvēktiesību pamatnostādnes par nediskriminēšanu ārējā darbībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 18. marta ES cilvēktiesību pamatnostādnes par nediskriminēšanu ārējā darbībā,

| — | ņemot vērā ziņojumus, ko sniedzis ES īpašais sūtnis reliģijas un pārliecības brīvības veicināšanai ārpus ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumus, ko sniedzis ES īpašais sūtnis reliģijas un pārliecības brīvības veicināšanai ārpus ES,

| — | ņemot vērā ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam, kas finansējams 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam, kas finansējams 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmā,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (COM(2018)0460), un grozīto priekšlikumu par to (COM(2020)0459), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (COM(2018)0460), un grozīto priekšlikumu par to (COM(2020)0459),

| — | ņemot vērā to, ka Eiropas Parlamenta Saharova balva par domas brīvību 2015. gadā ir piešķirta Raif Badawi, 2016. gadā — Nadia Murad un Lamiya Aji Bashar un 2019. gadā — Ilham Tohti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Eiropas Parlamenta Saharova balva par domas brīvību 2015. gadā ir piešķirta Raif Badawi, 2016. gadā — Nadia Murad un Lamiya Aji Bashar un 2019. gadā — Ilham Tohti,

| — | ņemot vērā 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par diskrimināciju kastas dēļ (1), it īpaši tās 6. punktu par reliģiju kā intersekcionālu faktoru diskriminācijā un vardarbībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par diskrimināciju kastas dēļ (1), it īpaši tās 6. punktu par reliģiju kā intersekcionālu faktoru diskriminācijā un vardarbībā,

| — | ņemot vērā 2019. gada 15. janvāra rezolūciju par ES pamatnostādnēm un pilnvarām ES īpašajam sūtnim reliģijas vai ticības brīvības veicināšanai ārpus ES (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 15. janvāra rezolūciju par ES pamatnostādnēm un pilnvarām ES īpašajam sūtnim reliģijas vai ticības brīvības veicināšanai ārpus ES (2),

| — | ņemot vērā 2016. gada 4. februāra rezolūciju par tā dēvētās ISIS/Daesh veiktu reliģisko minoritāšu sistemātisku masveida slepkavošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 4. februāra rezolūciju par tā dēvētās ISIS/Daesh veiktu reliģisko minoritāšu sistemātisku masveida slepkavošanu (3),

| — | ņemot vērā 2017. gada 4. jūlija rezolūciju par cilvēktiesību pārkāpumu novēršanu saistībā ar kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, tostarp genocīdu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 4. jūlija rezolūciju par cilvēktiesību pārkāpumu novēršanu saistībā ar kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, tostarp genocīdu (4),

| — | ņemot vērā 2018. gada 15. marta rezolūciju par situāciju Sīrijā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 15. marta rezolūciju par situāciju Sīrijā (5),

| — | ņemot vērā 2018. gada 4. oktobra rezolūciju par uiguru un kazahu masveida patvaļīgu aizturēšanu Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā (6), 2019. gada 18. aprīļa rezolūciju par Ķīnu, it īpaši reliģisko un etnisko minoritāšu stāvokli (7), 2019. gada 19. decembra rezolūciju par uiguru stāvokli Ķīnā (China Cables) (8) un 2020. gada 17. decembra rezolūciju par piespiedu darbu un uiguru stāvokli Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 4. oktobra rezolūciju par uiguru un kazahu masveida patvaļīgu aizturēšanu Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā (6), 2019. gada 18. aprīļa rezolūciju par Ķīnu, it īpaši reliģisko un etnisko minoritāšu stāvokli (7), 2019. gada 19. decembra rezolūciju par uiguru stāvokli Ķīnā (China Cables) (8) un 2020. gada 17. decembra rezolūciju par piespiedu darbu un uiguru stāvokli Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā (9),

| — | ņemot vērā 2016. gada 7. jūlija (10) un 15. decembra (11), 2017. gada 14. septembra (12) un 14. decembra (13) un 2019. gada 19. septembra (14) rezolūcijas par Mjanmu un rohindžu stāvokli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 7. jūlija (10) un 15. decembra (11), 2017. gada 14. septembra (12) un 14. decembra (13) un 2019. gada 19. septembra (14) rezolūcijas par Mjanmu un rohindžu stāvokli,

| — | ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par brīvību ievērošanu Alžīrijā (15) un 2020. gada 26. novembra rezolūciju par cilvēktiesību situācijas pasliktināšanos Alžīrijā, jo īpaši žurnālista Khaled Drareni lietu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par brīvību ievērošanu Alžīrijā (15) un 2020. gada 26. novembra rezolūciju par cilvēktiesību situācijas pasliktināšanos Alžīrijā, jo īpaši žurnālista Khaled Drareni lietu (16),

| — | ņemot vērā 2019. gada 19. decembra rezolūciju par cilvēktiesību, tostarp reliģijas brīvības, pārkāpumiem Burkinafaso (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 19. decembra rezolūciju par cilvēktiesību, tostarp reliģijas brīvības, pārkāpumiem Burkinafaso (17),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par Nigēriju, it īpaši nesenajiem teroristu uzbrukumiem (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par Nigēriju, it īpaši nesenajiem teroristu uzbrukumiem (18),

| — | ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Pakistānas tiesību aktiem pret zaimošanu, jo īpaši Shagufta Kausar un Shafqat Emmanuel lietu (19), kur minēta arī Asia Bibi lieta, 2016. gada 14. aprīļa rezolūciju par Pakistānu, it īpaši uzbrukumu Lahorā (20), un 2018. gada 13. decembra rezolūciju par Irānu, jo īpaši Nasrin Sotoudeh lietu (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Pakistānas tiesību aktiem pret zaimošanu, jo īpaši Shagufta Kausar un Shafqat Emmanuel lietu (19), kur minēta arī Asia Bibi lieta, 2016. gada 14. aprīļa rezolūciju par Pakistānu, it īpaši uzbrukumu Lahorā (20), un 2018. gada 13. decembra rezolūciju par Irānu, jo īpaši Nasrin Sotoudeh lietu (21),

| — | ņemot vērā 2020. gada 25. novembra rezolūciju par Covid-19 uzliesmojuma sekām ārpolitikā (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 25. novembra rezolūciju par Covid-19 uzliesmojuma sekām ārpolitikā (22),

| — | ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa ieteikumu Padomei, Komisijai un Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam par ES un Indijas attiecībām (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa ieteikumu Padomei, Komisijai un Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam par ES un Indijas attiecībām (23),

| — | ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija ieteikumu Padomei par ANO Ģenerālās asamblejas 75. un 76. plenārsesiju (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija ieteikumu Padomei par ANO Ģenerālās asamblejas 75. un 76. plenārsesiju (24),

| — | ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par 2018. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (25) un jo īpaši tās 42., 43. un 45. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par 2018. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (25) un jo īpaši tās 42., 43. un 45. punktu,

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par 2019. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (26) un jo īpaši tās 103., 104., 106. un 107. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par 2019. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (26) un jo īpaši tās 103., 104., 106. un 107. punktu,

| — | ņemot vērā darbības, ko veic Eiropas Parlamenta Sadarbības grupa reliģijas un pārliecības brīvības un reliģiskās iecietības jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darbības, ko veic Eiropas Parlamenta Sadarbības grupa reliģijas un pārliecības brīvības un reliģiskās iecietības jautājumos,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0071/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0071/2022),

| A. | tā kā ANO cilvēktiesību līgumi un starptautiskie un ES tiesību akti nosaka standartus pie pārliecībā balstītām vai reliģiskām minoritātēm piederīgu personu tiesību — kā neatņemamas cilvēktiesību daļas — aizsardzībai; |
| --- | --- |

A.

tā kā ANO cilvēktiesību līgumi un starptautiskie un ES tiesību akti nosaka standartus pie pārliecībā balstītām vai reliģiskām minoritātēm piederīgu personu tiesību — kā neatņemamas cilvēktiesību daļas — aizsardzībai;

| B. | tā kā tiesības uz domas, apziņas un reliģijas brīvību ietver brīvību izvēlēties, kam ticēt vai neticēt, brīvību bez jebkādiem ierobežojumiem dibināt, pievienoties, mainīt vai pamest reliģiju vai pārliecību un brīvību individuāli vai kolektīvi un privāti vai publiski paust ticību vai pārliecību lūgšanās, mācībās, ieražās un ceremonijās; tā kā šī brīvība ietver arī reliģisko, sekulāro un nekonfesionālo organizāciju tiesības tikt atzītām par juridiskām personām; tā kā reliģijas un pārliecības brīvība ietver arī tiesības paust kritiskus vai satīriskus uzskatus par reliģijām un reliģiskām iestādēm kā leģitīmu domas vai mākslinieciskās jaunrades brīvības izpausmi; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiesības uz domas, apziņas un reliģijas brīvību ietver brīvību izvēlēties, kam ticēt vai neticēt, brīvību bez jebkādiem ierobežojumiem dibināt, pievienoties, mainīt vai pamest reliģiju vai pārliecību un brīvību individuāli vai kolektīvi un privāti vai publiski paust ticību vai pārliecību lūgšanās, mācībās, ieražās un ceremonijās; tā kā šī brīvība ietver arī reliģisko, sekulāro un nekonfesionālo organizāciju tiesības tikt atzītām par juridiskām personām; tā kā reliģijas un pārliecības brīvība ietver arī tiesības paust kritiskus vai satīriskus uzskatus par reliģijām un reliģiskām iestādēm kā leģitīmu domas vai mākslinieciskās jaunrades brīvības izpausmi;

| C. | tā kā saskaņā ar LES 21. pantu ES kā daļu no savas ārpolitikas pamatprincipiem veicina un aizstāv cilvēka cieņas ievērošanu un cilvēktiesību un pamatbrīvību universālumu un nedalāmību; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar LES 21. pantu ES kā daļu no savas ārpolitikas pamatprincipiem veicina un aizstāv cilvēka cieņas ievērošanu un cilvēktiesību un pamatbrīvību universālumu un nedalāmību;

| D. | tā kā reliģijas un pārliecības brīvība tiek pārkāpta ievērojamā skaitā pasaules valstu; tā kā liela daļa cilvēku dzīvo valstīs, kas izdara vai pieļauj smagus domas, apziņas, reliģijas un pārliecības brīvības pārkāpumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā reliģijas un pārliecības brīvība tiek pārkāpta ievērojamā skaitā pasaules valstu; tā kā liela daļa cilvēku dzīvo valstīs, kas izdara vai pieļauj smagus domas, apziņas, reliģijas un pārliecības brīvības pārkāpumus;

| E. | tā kā reliģisko vai pārliecībā balstīto minoritāšu diskrimināciju un vajāšanu veic dažādi aktori — valstiski, nevalstiski, to kombinācijas — un tā var izpausties dažādos veidos, piemēram, kā nogalināšana, spīdzināšana, fiziski uzbrukumi, masveida ieslodzīšana, patvaļīga aizturēšana, piespiedu pazušana, ārpustiesas nāvessoda izpilde, piespiešana, piespiedu pāreja citā ticībā, nolaupīšana, agrīnas un piespiedu laulības, dzimumbalstīta vardarbība, izvarošana, fiziska un garīga pāridarīšana, piespiedu kontracepcija un aborti, piespiedu darbs un pārvietošana, cilvēku tirdzniecība, draudi, atstumšana, diskriminējoša un netaisnīga attieksme, aizskaršana, ekspropriācija, ierobežota piekļuve pilsonībai, vēlētiem amatiem, nodarbinātībai, izglītībai, veselības un administratīvajiem pakalpojumiem, kulta vietu, kapsētu un kultūras mantojuma iznīcināšana un naida runa bezsaistē un tiešsaistē; |
| --- | --- |

E.

tā kā reliģisko vai pārliecībā balstīto minoritāšu diskrimināciju un vajāšanu veic dažādi aktori — valstiski, nevalstiski, to kombinācijas — un tā var izpausties dažādos veidos, piemēram, kā nogalināšana, spīdzināšana, fiziski uzbrukumi, masveida ieslodzīšana, patvaļīga aizturēšana, piespiedu pazušana, ārpustiesas nāvessoda izpilde, piespiešana, piespiedu pāreja citā ticībā, nolaupīšana, agrīnas un piespiedu laulības, dzimumbalstīta vardarbība, izvarošana, fiziska un garīga pāridarīšana, piespiedu kontracepcija un aborti, piespiedu darbs un pārvietošana, cilvēku tirdzniecība, draudi, atstumšana, diskriminējoša un netaisnīga attieksme, aizskaršana, ekspropriācija, ierobežota piekļuve pilsonībai, vēlētiem amatiem, nodarbinātībai, izglītībai, veselības un administratīvajiem pakalpojumiem, kulta vietu, kapsētu un kultūras mantojuma iznīcināšana un naida runa bezsaistē un tiešsaistē;

| F. | tā kā Covid-19 pandēmija dažās valstīs ir pastiprinājusi reliģisko un pārliecībā balstīto minoritāšu vajāšanu; tā kā veselības krīze dažām valstīm kalpojusi par ieganstu pieņemt vajāšanas pasākumus ar pandēmiju nesaistītu mērķu īstenošanai; tā kā reliģisko un pārliecībā balstīto minoritāšu pārstāvji ir kļuvuši īpaši neaizsargāti pret Covid-19 un ir pakļauti lielākam mirstības riskam, jo viņiem nav nodrošināta vienlīdzīga piekļuve pienācīgai medicīniskajai aprūpei; |
| --- | --- |

F.

tā kā Covid-19 pandēmija dažās valstīs ir pastiprinājusi reliģisko un pārliecībā balstīto minoritāšu vajāšanu; tā kā veselības krīze dažām valstīm kalpojusi par ieganstu pieņemt vajāšanas pasākumus ar pandēmiju nesaistītu mērķu īstenošanai; tā kā reliģisko un pārliecībā balstīto minoritāšu pārstāvji ir kļuvuši īpaši neaizsargāti pret Covid-19 un ir pakļauti lielākam mirstības riskam, jo viņiem nav nodrošināta vienlīdzīga piekļuve pienācīgai medicīniskajai aprūpei;

| G. | tā kā sievietes no reliģiskajām un pārliecībā balstītām minoritātēm īpaši aizvien vairāk apdraud diskriminācija un vardarbība, kas saistīta ar tādiem intersekcionāliem faktoriem kā dzimte, reliģija, kasta, etniskā izcelsme, varas nelīdzsvarotība un patriarhāts un kas dažreiz tiek attaisnota ar reliģiskiem vai pārliecībā balstītiem iemesliem; tā kā sievietes saskaras ar lielākām grūtībām, īstenojot savas tiesības atstāt reliģisku vai pārliecībā balstītu kopienu, jo viņām trūkst sociālās vai ekonomiskās neatkarības vai arī viņas ir pakļautas vardarbības draudiem vai draudiem zaudēt bērnu aizbildnību; |
| --- | --- |

G.

tā kā sievietes no reliģiskajām un pārliecībā balstītām minoritātēm īpaši aizvien vairāk apdraud diskriminācija un vardarbība, kas saistīta ar tādiem intersekcionāliem faktoriem kā dzimte, reliģija, kasta, etniskā izcelsme, varas nelīdzsvarotība un patriarhāts un kas dažreiz tiek attaisnota ar reliģiskiem vai pārliecībā balstītiem iemesliem; tā kā sievietes saskaras ar lielākām grūtībām, īstenojot savas tiesības atstāt reliģisku vai pārliecībā balstītu kopienu, jo viņām trūkst sociālās vai ekonomiskās neatkarības vai arī viņas ir pakļautas vardarbības draudiem vai draudiem zaudēt bērnu aizbildnību;

| H. | tā kā joprojām pastāv dzimumbalstīta vardarbība un diskriminācija reliģisku apsvērumu dēļ; tā kā pret sievietēm un LGBTIQ+ joprojām ir vērsta diskriminācija un vardarbība, ko valstiski un nevalstiski aktori īsteno reliģijas vārdā; tā kā valstiski un nevalstiski aktori reliģijas vārdā aizliedz seksuālo un reproduktīvo veselības aprūpi un ar to saistītās tiesības, tostarp abortus; |
| --- | --- |

H.

tā kā joprojām pastāv dzimumbalstīta vardarbība un diskriminācija reliģisku apsvērumu dēļ; tā kā pret sievietēm un LGBTIQ+ joprojām ir vērsta diskriminācija un vardarbība, ko valstiski un nevalstiski aktori īsteno reliģijas vārdā; tā kā valstiski un nevalstiski aktori reliģijas vārdā aizliedz seksuālo un reproduktīvo veselības aprūpi un ar to saistītās tiesības, tostarp abortus;

| I. | tā kā jebkāda vajāšana reliģijas vai pārliecības dēļ ir pelnījusi visasāko nosodījumu un ātru reakciju no valstu valdību un starptautisko aktoru puses; |
| --- | --- |

I.

tā kā jebkāda vajāšana reliģijas vai pārliecības dēļ ir pelnījusi visasāko nosodījumu un ātru reakciju no valstu valdību un starptautisko aktoru puses;

| J. | tā kā ar pirmiedzīvotāju pārliecībām vai reliģijām saistītās ieražas ir daļa no tautas kultūras identitātes; tā kā pirmiedzīvotājiem ir tiesības veicināt, attīstīt un saglabāt savas institucionālās struktūras un īpašās paražas, garīgumu, tradīcijas, rituālus un ieražas atbilstīgi starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā ar pirmiedzīvotāju pārliecībām vai reliģijām saistītās ieražas ir daļa no tautas kultūras identitātes; tā kā pirmiedzīvotājiem ir tiesības veicināt, attīstīt un saglabāt savas institucionālās struktūras un īpašās paražas, garīgumu, tradīcijas, rituālus un ieražas atbilstīgi starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem;

| K. | tā kā gandrīz visos pasaules reģionos reliģiskās minoritātes ir pakļautas riskam tikt atzītām par teroristu grupējumiem un to pārstāvji var tikt apcietināti sakarā ar apsūdzībām par “ekstrēmismu” vai “nelikumīgām darbībām”; tā kā dažas valdības izmanto valsts drošības apsvērumus un pretterorisma pasākumus, lai noteiktu kriminālatbildību par dalību atsevišķās reliģiskās vai pārliecībā balstītās grupās vai to darbību; tā kā šāda pieeja būtiski apdraud tiesību uz reliģijas un pārliecības brīvību īstenošanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā gandrīz visos pasaules reģionos reliģiskās minoritātes ir pakļautas riskam tikt atzītām par teroristu grupējumiem un to pārstāvji var tikt apcietināti sakarā ar apsūdzībām par “ekstrēmismu” vai “nelikumīgām darbībām”; tā kā dažas valdības izmanto valsts drošības apsvērumus un pretterorisma pasākumus, lai noteiktu kriminālatbildību par dalību atsevišķās reliģiskās vai pārliecībā balstītās grupās vai to darbību; tā kā šāda pieeja būtiski apdraud tiesību uz reliģijas un pārliecības brīvību īstenošanu;

| L. | tā kā pārliecībā balstītas vai reliģiskās minoritātes bieži vien nav pietiekami pārstāvētas valsts līmenī; tā kā tiesību aktos šādu minoritāšu vajadzības un intereses bieži vien nav ņemtas vērā un valdības izmanto dažādus ārpustiesiskus pasākumus, lai šīs minoritātes vajātu, deleģitimizētu vai stigmatizētu; |
| --- | --- |

L.

tā kā pārliecībā balstītas vai reliģiskās minoritātes bieži vien nav pietiekami pārstāvētas valsts līmenī; tā kā tiesību aktos šādu minoritāšu vajadzības un intereses bieži vien nav ņemtas vērā un valdības izmanto dažādus ārpustiesiskus pasākumus, lai šīs minoritātes vajātu, deleģitimizētu vai stigmatizētu;

| M. | tā kā daudzos konfliktos un krīzēs visā pasaulē uzbrukumi kultūras mantojumam ir izmantoti kā simboliskas vardarbības un kultūras mantojuma politizācijas instruments; tā kā šo konfliktu reliģiskie aspekti ir tieši līdzveidojuši humanitārās krīzes, pārvietošanu, migrāciju un reliģisko un kultūras tiesību un cilvēka cieņas pārkāpumus; tā kā šie konflikti un krīzes var polarizēt sabiedrību, valstis, reģionus, etniskās grupas un kopienas un palielināt vardarbīgu konfliktu risku; tā kā tādēļ kultūras mantojuma iznīcināšana un izlaupīšana var būt kara ierocis un brīdinājuma signāls par citām masveida zvērībām; tā kā šāda iznīcināšana un izlaupīšana turklāt ir būtisks šķērslis dialogam, mieram un izlīgumam; |
| --- | --- |

M.

tā kā daudzos konfliktos un krīzēs visā pasaulē uzbrukumi kultūras mantojumam ir izmantoti kā simboliskas vardarbības un kultūras mantojuma politizācijas instruments; tā kā šo konfliktu reliģiskie aspekti ir tieši līdzveidojuši humanitārās krīzes, pārvietošanu, migrāciju un reliģisko un kultūras tiesību un cilvēka cieņas pārkāpumus; tā kā šie konflikti un krīzes var polarizēt sabiedrību, valstis, reģionus, etniskās grupas un kopienas un palielināt vardarbīgu konfliktu risku; tā kā tādēļ kultūras mantojuma iznīcināšana un izlaupīšana var būt kara ierocis un brīdinājuma signāls par citām masveida zvērībām; tā kā šāda iznīcināšana un izlaupīšana turklāt ir būtisks šķērslis dialogam, mieram un izlīgumam;

| N. | tā kā kultūras mantojuma iznīcināšana padara kopienas, it īpaši reliģiskās kopienas, ievainojamas, jo tām tiek atņemta svarīga identitātes daļa; tā kā ekstrēmistu grupas un citas konfliktā iesaistītās puses var viegli izplatīt savu ietekmi teritorijās, kurās ir novājināta identitāte un sociālā kohēzija un pastiprināta kopienu šķelšanās; |
| --- | --- |

N.

tā kā kultūras mantojuma iznīcināšana padara kopienas, it īpaši reliģiskās kopienas, ievainojamas, jo tām tiek atņemta svarīga identitātes daļa; tā kā ekstrēmistu grupas un citas konfliktā iesaistītās puses var viegli izplatīt savu ietekmi teritorijās, kurās ir novājināta identitāte un sociālā kohēzija un pastiprināta kopienu šķelšanās;

| O. | tā kā reliģijā vai pārliecībā balstītu starptautisko noziegumu veicēji ar dažiem nelieliem izņēmumiem nav tikuši sodīti un tādēļ zvērības var turpināties; |
| --- | --- |

O.

tā kā reliģijā vai pārliecībā balstītu starptautisko noziegumu veicēji ar dažiem nelieliem izņēmumiem nav tikuši sodīti un tādēļ zvērības var turpināties;

| P. | tā kā saskaņā ar ANO 1948. gada Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to valstīm un publiskajām iestādēm ir pienākums ne tikai sodīt genocīda noziegumu izdarītājus, bet arī nepieļaut šādus noziegumus, |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar ANO 1948. gada Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to valstīm un publiskajām iestādēm ir pienākums ne tikai sodīt genocīda noziegumu izdarītājus, bet arī nepieļaut šādus noziegumus,

| 1. | apstiprina savu nelokāmo apņemšanos veicināt un aizsargāt pie pārliecībā balstītām vai reliģiskām minoritātēm piederīgu personu tiesības visā pasaulē — tostarp tiesības pieņemt, mainīt, izvēlēties, izrādīt, praktizēt vai atmest pārliecību vai reliģiju —, ievērojot vienlīdzības un nediskriminēšanas principus; pauž visstingrāko nosodījumu par jebkādu vajāšanu, vardarbību, kūdīšanu uz vardarbību un terorismu, kas vērsts pret minoritātēm uz pārliecības vai reliģijas pamata vai to trūkuma dēļ; uzsver, ka dažos gadījumos šo cilvēktiesību pārkāpumi var būt genocīds vai noziegumi pret cilvēci; nosoda šādu pārkāpumu noliegšanu un centienus tos trivializēt un atkārtoti apliecina apņemšanos tos izskaust un atbalstīt upurus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka veicināt un aizsargāt pie pārliecībā balstītām un reliģiskajām minoritātēm piederīgu personu cilvēktiesības, tostarp viņu tiesības praktizēt reliģiju vai pārliecību un tiesības brīvi neticēt, kā arī aizsargāt viņus pret minēto tiesību pārkāpumiem, jo īpaši pret noziegumiem pret cilvēci un genocīdu, primāri ir valstu ziņā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka neatkarīgi no pārliecības, reliģijas, domas un apziņas ir būtiski veicināt un nodrošināt visu cilvēku iekļaušanu sabiedrībā un politiskajā, sociālekonomiskajā un kultūras dzīvē, kā arī nodrošināt viņu cieņas, pilsonības, personas tiesību un brīvību ievērošanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka domas, apziņas, pārliecības un reliģijas brīvība, tostarp lūgšanu, ceremoniju, praktizēšanas un mācīšanas brīvība, brīvība ticēt vai neticēt, brīvība paust teistiskus, neteistiskus, agnostiskus vai ateistiskus uzskatus un tiesības uz apostāzi ir cilvēktiesības, ko aizsargā starptautiskās tiesības; uzsver, ka šo tiesību veicināšana un aizsardzība ir sekmējusi cilvēktiesību un demokrātijas attīstību dažādos apstākļos, tostarp represīvās vidēs; atzīst, ka šo tiesību pārkāpumi bieži saasina vai izraisa neiecietību, kas bieži ir agrīni iespējamas vardarbības un konfliktu indikatori; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka visu minoritāšu diskriminācijas apkarošana neatkarīgi no to tradīcijām, pārliecības vai reliģijas un viņu tiesību veicināšana un aizsardzība ir liels balsts sociālajai un politiskajai stabilitātei, nabadzības mazināšanai, demokrātiskajai pārvaldībai un konfliktu novēršanai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka minoritāšu vajāšana reliģisku vai pārliecībā balstītu apsvērumu dēļ bieži vien ir saistīta ar citām atšķirības iezīmēm, it īpaši tām, kas saistītas ar nacionālo vai etnisko piederību, dzimti vai kastu; uzsver gadījumus, kad pārliecībā balstītas vai reliģiskās grupas cieš no vajāšanas, tostarp gadījumos, kad tās ir spēcīgi pārstāvētas kādas valsts teritorijā vai demogrāfiski nav minoritāte, bet atrodas neaizsargātā situācijā, kas padara tās par viegliem vardarbības un represiju mērķiem; uzsver arī to, ka cilvēki, kas atsakās no vairākuma reliģijas, var piedzīvot smagus cilvēktiesību pārkāpumus, tostarp ieslodzīšanu, piespiedu laulības šķiršanu, nolaupīšanu, fizisku vardarbību un slepkavību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ir ļoti nobažījies par to, cik lielos apmēros pasaulē pret cilvēkiem, kas piederīgi pie pārliecībā balstītām vai reliģiskām minoritātēm, tiek vērsti spaidi, diskriminācija, vajāšana, vardarbība un represijas, kas dažos reģionos kļūst arvien intensīvākas; atzīmē, ka tas skar daudzas reliģiskās kopienas, piemēram, budistus, kristiešus, hinduistus, musulmaņus un jūdaistus, kā arī tādu cilvēku grupas kā ateisti, humānisti, agnostiķi un cilvēki, kas neidentificējas ne ar kādu pārliecību vai reliģiju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | stingri nosoda to, ka nereliģiskas, sekulāras un humānistu organizācijas vairākās valstīs pasaulē piedzīvo aizvien lielāku vajāšanu, cita starpā — vēl nepieredzēta apmēra kūdīšanu uz naidu un slepkavībām; nosoda to, ka neskaitāmi cilvēki un pilsoniskās sabiedrības organizācijas piedzīvo uzbrukumus tāpēc, ka miermīlīgi apšauba, kritizē vai satīriski attēlo reliģiskus uzskatus; uzsver, ka šāda domas un vārda brīvības pastāvīga pārkāpšana notiek pāri ģeogrāfiskajām un kultūras robežām, arī ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka vajātāji ir, piemēram, autoritāri režīmi, valdības, kas tiecas panākt dominējošo etnisko vai reliģisko grupu supremātismu pār minoritātēm, teroristu organizācijas, politisko un reliģisko ekstrēmistu partijas un grupas un dažkārt arī upuru ģimenes locekļi, draugi un kaimiņi, piemēram, ja upuri mainījuši reliģiju vai atteikušies no tās; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē dažu pārliecībā balstīto un reliģisko kopienu un nevalstisko ticības organizāciju pozitīvo lomu humānās palīdzības pasākumos konflikta zonās, cīņā pret vides degradāciju, miera un izlīguma veicināšanā un attīstības sekmēšanā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzīst, ka baznīcām, ticības organizācijām (TO) un citām pārliecībā balstītām un reliģiskām institūcijām un asociācijām ir būtiska loma jaunattīstības valstu sociālajā struktūrā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka dažas TO pilda stratēģisku lomu, ietekmēdamas savu kopienu locekļus tā, lai viņi nonāktu pie izpratnes un atbalstošas nostājas tādos būtiskos jautājumos kā HIV, seksuālā un reproduktīvā veselības aprūpe un meiteņu un sieviešu iespēcināšana; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzīmē, ka baznīcas un citas pārliecībā balstītas un reliģiskās institūcijas, kā arī TO bieži vien ir vienīgās veselības aprūpes un citu sociālo pakalpojumu sniedzējas dažu jaunattīstības valstu attālos apgabalos un konfliktu apdraudētos apstākļos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka humānās palīdzības sniedzēji būtu jāapmāca par reliģisko un pārliecībā balstīto minoritāšu grupu īpašo sensitivitāti apstākļos, kad cilvēki tikuši pārvietoti, tā, lai varētu sniegt iekļaujošāku palīdzību un aizsardzību dažādām bēgļu kopienām; |
| --- | --- |

14.

Svarīgāko problēmu, ko rada reliģisko minoritāšu vajāšana, risināšana

| 15. | uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi saukt pie atbildības tos, kas vainojami cilvēktiesību pārkāpumos pret reliģiskajām un pārliecībā balstītajām minoritātēm; uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi veikt visaptverošu izmeklēšanu par cilvēktiesību pārkāpumiem, nodrošināt upuriem un viņu ģimenēm efektīvu piekļuvi tiesu iestādēm un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un piešķirt viņiem pienācīgu kompensāciju; aicina ES un tās dalībvalstis steidzami sadarboties ar attiecīgajiem ANO mehānismiem un komitejām, lai izmeklētu cilvēktiesību pārkāpumus pret reliģiskajām un pārliecībā balstītajām minoritātēm visā pasaulē; šajā sakarā vēlreiz pauž atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai un uzsver tās svarīgo lomu kriminālvajāšanā par smagākajiem noziegumiem; atzīmē, ka Romas statūti attiecas gan uz noziegumiem pret cilvēci, gan arī genocīdu pret cilvēku grupām reliģijas vai pārliecības dēļ un ka Romas statūti nodrošina svarīgu starptautisko tiesisko pamatu cīņai pret nesodāmību; aicina ES un tās dalībvalstis palielināt finansiālo atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai un aicina ANO dalībvalstis šai sakarā apņemties cīnīties pret nesodāmību, ratificējot Romas statūtus; uzsver, ka ir jāstrādā pie tā, lai novērstu vardarbību pārliecības vai reliģijas dēļ, jo īpaši starptautiskus noziegumus, piemēram, genocīdu, noziegumus pret cilvēci un kara noziegumus; uzsver, ka ES un tās dalībvalstīm ir jāīsteno mehānismi, kas tām dotu iespēju monitorēt starptautisku noziegumu agrīnus brīdinājuma signālus un riska faktorus atbilstoši ANO Zvērīgu noziegumu analīzes sistēmai, analizēt tos un nodrošināt vispusīgu reakciju, cita starpā — saskaņā ar pienākumu nepieļaut genocīda noziegumus un sodīt par tiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ar bažām atzīmē, ka visā pasaulē par lielāko daļu pārliecībā un reliģijā balstītu naida noziegumu netiek pietiekami ziņots un vainīgie netiek saukti pie atbildības; aicina Padomi, Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un ES dalībvalstis sadarboties ar trešām valstīm, lai pieņemtu pasākumus naida noziegumu novēršanai un apkarošanai un tiesību aktus, kas ir pilnībā atbilstīgi starptautiskajiem standartiem par vārda, pārliecības un reliģijas brīvību; aicina valdības izveidot visaptverošas datu vākšanas sistēmas attiecībā uz naida noziegumiem un citu diskriminējošu rīcību pret reliģiskajām un pārliecībā balstītajām kopienām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Padomi un ES dalībvalstis piemērot sankcijas pret indivīdiem un struktūrām, kas ir vainojamas vai iesaistītas smagos vai sistemātiskos reliģijas vai pārliecības brīvības ļaunprātīgas izmantošanas gadījumos vai pārkāpumos, kā paredz ES globālais cilvēktiesību sankciju režīms; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž sašutumu par to, ka Covid-19 pandēmijas laikā ir saasinājusies reliģisko un pārliecībā balstīto minoritāšu vajāšana; nosoda to, ka personas, kas pieder pie reliģiskām un pārliecībā balstītām minoritātēm, ir padarītas par grēkāžiem, vainotas par Covid-19 vīrusa izplatīšanos un tām uz pārliecības vai reliģijas kritēriju pamata ir liegta — vai bijusi pieejama tikai diskriminējošā veidā — piekļuve valsts veselības aprūpei, pārtikai vai humānajai palīdzībai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka humānās palīdzības sniegšanā nedrīkst būt nekāda veida diskriminācijas, un stingri nosoda jebkādu diskrimināciju reliģiskās piederības dēļ humānās palīdzības sadalē; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina ES un tās dalībvalstis atzīt pirmiedzīvotāju tiesības, pārliecības un vērtības un apņemties ES ārējās darbībās vispusīgi vērsties pret pirmiedzīvotāju diskrimināciju viņu pārliecības dēļ; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž bažas par zaimošanas un reliģisko tiesību aktu piemērošanu, kas dažās valstīs ir pārāki par valsts tiesību aktiem; pauž nožēlu par to, ka īpaši un aizvien biežāk par mērķi tiek izraudzītas sievietes un meitenes, kas pieder pie pārliecībā balstītām vai reliģiskām minoritātēm, ar nolūku nodarīt kaitējumu viņu kopienai kopumā; uzsver, ka viņas ir īpaši pakļautas vardarbīgiem uzbrukumiem, nolaupīšanai, izvarošanai, seksuālai un dzimumbalstītai vardarbībai, piespiedu pāriešanai citā reliģijā, piespiedu sterilizācijai un abortiem, sieviešu dzimumorgānu kropļošanai, piespiedu un agrīnām laulībām un ieslodzīšanai mājās; stingri nosoda visus šos cilvēktiesību pārkāpumus pret viņām un uzsver, ka Covid-19 pandēmijas laikā īstenotie mājsēdes pasākumi ir padarījuši viņu cilvēktiesību situāciju vēl nedrošāku un vēl vairāk ierobežojuši viņu piekļuvi informācijai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nosoda jebkādu vardarbību, vajāšanu, piespiešanu un diskrimināciju pret personām dzimtes vai seksuālās orientācijas dēļ un kūdīšanu uz to, tostarp no reliģisko līderu puses vai uz reliģisku vai pārliecībā balstītu iemeslu pamata; uzsver, ka “tradīciju” vai “sabiedrības morāles” aizsardzība nekādā ziņā nedrīkst būt pretrunā starptautiskajiem cilvēktiesību noteikumiem, kas valstīm jāievēro; īpaši uzsver diskrimināciju nodarbinātības, izglītības, tiesu iestāžu un efektīvas tiesībaizsardzības pieejamības, mājokļu un veselības aprūpes jomā; pauž dziļas bažas par pārliecības vai reliģijas nepienācīgu izmantošanu un instrumentalizāciju nolūkā uzspiest diskriminējošu rīcībpolitiku, tiesību aktus, tostarp krimināllikumus, vai ierobežojumus, kas ir pretrunā LGBTIK, sieviešu un meiteņu tiesībām un apdraud tās, ierobežo piekļuvi tādiem pamatpakalpojumiem kā izglītība un veselība, tostarp seksuālo un reproduktīvo tiesību aspektā, nosaka kriminālatbildību par abortu visos gadījumos, nosaka kriminālatbildību par laulības pārkāpšanu vai atvieglo reliģiskas darbības, kuras pārkāpj cilvēktiesības; aicina atcelt attiecīgās rīcībpolitikas, tiesību aktus un ierobežojumus, kas bieži tiek iestrādāti valsts tiesību aktos kā sekulāri ierobežojumi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nosoda reliģiskos kultus, kuru darbības ir vērstas uz diasporām no jaunattīstības valstīm un kuri izmanto shēmas, lai gūtu finansiālu labumu no šo migrantu kopienu neaizsargātības Eiropā, un popularizē aizspriedumainus pasaules skatījumus, kas bieži vien ietver homofobiju, transfobiju un mizoginiju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nosoda reliģisko misiju un līderu vairākās jaunattīstības valstīs izdarītos cilvēktiesību pārkāpumus, seksuālo vardarbību, sektantismu un finanšu pārkāpumus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nosoda to, ka tiesību aktus par drošību, musināšanu, sabiedriskās kārtības traucēšanu, kūdīšanu uz vardarbību un terorisma un ekstrēmisma apkarošanu izmanto kā instrumentu, ar ko vajāt vai saukt pie kriminālatbildības pie pārliecībā balstītām un reliģiskām minoritātēm piederīgas personas, aizliegt vai ierobežot viņu reliģijas vai pārliecības praktizēšanu vai izpausmi, slēgt kulta vietas, kā arī atturēt no dalības pārliecībā balstītās vai reliģiskās apvienībās vai to reģistrācijas; aicina Komisiju un EĀDD rūpīgi uzraudzīt šādu tiesību aktu īstenošanu un pastāvīgi apspriest šo jautājumu divpusējos dialogos ar attiecīgajām valdībām; mudina ES dalībvalstis noraidīt jebkādus ārvalstu iestāžu pieprasījumus par tiesu iestāžu un policijas sadarbību atsevišķās tiesu lietās, ja to pamatā ir šādi tiesību akti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | stingri nosoda jebkādu represīvu ieslodzīšanu valsts organizētās pāraudzināšanas nometnēs, piespiedu darbu un pie pārliecībā balstītām vai reliģiskām minoritātēm piederīgu personu ekspluatāciju ar mērķi, piemēram, piespiest šīs personas atteikties no savas reliģijas un asimilēt tās dominējošajā kultūrā, valodā vai domāšanas veidā; nosoda arī digitālo novērošanas tehnoloģu plašo izmantošanu nolūkā novērot, kontrolēt un represēt pie reliģiskajām un pārliecībā balstītām minoritātēm piederīgas personas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nosoda to, ka pie reliģiskajām un pārliecībā balstītām minoritātēm piederīgām organizācijām un personām ir ierobežota piekļuve juridiskiem dokumentiem un reģistrācijai, un atgādina, ka tiesības iegūt juridiskas personas statusu ir vienlīdzīgi jānodrošina visiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž nožēlu par to, ka vairāk nekā 70 pasaules valstīs iestādes īsteno tādus krimināllikumus vai vēlas ieviest tādus jaunus tiesību aktus, kas paredz sodus par zaimošanu, ķecerību, apostāzi, reliģijas nomelnošanu vai aizskaršanu un pāreju citā reliģijā, tostarp nāvessodus; atzīmē, ka spēkā esošie tiesību akti tiek nesamērīgi izmantoti pret cilvēkiem, kuri pieder pie pārliecībā balstītām vai reliģiskām minoritātēm, un veicina vardarbības, diskriminācijas un reliģiskās neiecietības gaisotni, kas var novest pie pūļa vardarbības pret minoritāšu kopienām un kulta vietu iznīcināšanas; aicina ES pastiprināt politisko dialogu ar visām attiecīgajām valstīm, lai panāktu, ka šie tiesību akti tiek atcelti; uzsver, ka ES ārējā darbība reliģijas un pārliecības brīvības atbalstam gūtu labumu no ES un dalībvalstu centieniem sadarboties, lai visā pasaulē atceltu tiesību aktus par zaimošanu; šajā sakarā aicina ES rādīt priekšzīmi, pievēršoties savai iekšējai situācijai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka ir jāaizsargā cilvēktiesību aizstāvji, juristi, nevalstiskās organizācijas un pilsoniskās sabiedrības aktīvisti, kas atbalsta un aizstāv tos, kuri tiek vajāti reliģijas vai pārliecības dēļ; nosoda atsaukšanos uz zaimošanu, apostāzi vai citām reliģijā pamatotām apsūdzībām ar mērķi apspiest šos cilvēkus un organizācijas sakarā ar to leģitīmo darbu, arī internetā un sociālajos medijos; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka valstīm, kurās ir obligātais militārais dienests, būtu jāparedz iespēja atteikties dienēt pārliecības dēļ, tostarp reliģijas un uzskatu dēļ, kā arī būtu jāparedz alternatīvas valsts dienesta iespējas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzskata, ka zināšanu trūkums par cilvēku un kopienu reliģiju un pārliecību daudzveidību un tās neatzīšana var saasināt aizspriedumus un stereotipus, kas pastiprina spriedzi, pārpratumus, diskriminējošu attieksmi un necieņu starp cilvēkiem; atgādina, ka ANO Cilvēktiesību komiteja ir noteikusi, ka valsts izglītība, kas ietver izglītošanu konkrētā reliģijā vai pārliecībā, neatbilst tiesībām uz domas, apziņas un reliģijas brīvību, ja vien netiek piedāvāti nediskriminējoši izņēmumi vai alternatīvas, kas atbilst skarto personu un aizbildņu vēlmēm; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, cik svarīgas ir stratēģiskas pieejas un izglītības iniciatīvas, kas aptver izglītību un starpkultūru, starpticību un starpreliģiju dialogus, tostarp reliģisko līderu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju dialogus, lai novērstu minoritāšu vajāšanu un neiecietību un naida runu pret tām pārliecības vai reliģijas dēļ; uzsver, ka starpkultūru, starpticību un starpreliģiju dialogi var būt katalizators uzticēšanās, cieņas un sapratnes veidošanā un savstarpējas cieņas un izlīguma panākšanā, kas ļautu iemācīties sadzīvot mierīgi un konstruktīvi multikulturālos apstākļos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzīmē, ka jaunieši jaunattīstības valstīs ir īpaši neaizsargāti pret ekstrēmistiskām ideoloģijām un kvalitatīva izglītība ir viens no galvenajiem radikalizācijas apkarošanas pasākumiem; norāda, ka ekstrēmistiskas kustības bieži vien izmanto valsts vājo klātbūtni lauku apvidos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pauž nožēlu par to, ka sociālo mediju platformas un tīkli arvien biežāk tiek izmantoti kā telpas iebiedēšanai un kūdīšanai uz naidu un vardarbību; uzsver, ka pārliecībā balstītas un reliģiskās minoritātes joprojām tiek pakļautas naida runai tiešsaistē un bezsaistē, ko pauž visa politiskā un reliģiskā spektra cilvēki un organizētas grupas, un aicina valdības risināt šo problēmu un cīnīties pret to; |
| --- | --- |

34.

ES cilvēktiesību ārpolitikas un ārējās darbības stiprināšana nolūkā aizsargāt pie minoritāšu grupām piederīgu personu pārliecības un reliģijas brīvību

| 35. | konstatē, ka ES īpašā sūtņa reliģijas un pārliecības brīvības veicināšanai ārpus ES amats ir bijis vakants vairāk nekā gadu; vēlreiz aicina Padomi un Komisiju pēc iespējas drīz veikt pārredzamu un visaptverošu novērtējumu par īpašā sūtņa amata lietderību un pievienoto vērtību, nodrošināt īpašajam sūtnim pietiekamus resursus un pienācīgi atbalstīt viņa institucionālās pilnvaras, spējas un pienākumus; vēlreiz aicina Komisiju nodrošināt pārredzamību attiecībā uz īpašā sūtņa iecelšanu, pilnvarām, darbībām un ziņošanas pienākumiem; uzsver, ka īpašā sūtņa pienākumos galvenā uzmanība būtu jāpievērš domas, apziņas, reliģijas un pārliecības brīvības veicināšanai, kā arī tiesībām uz neticību, apostāzi un ateistisku uzskatu paušanu, pievēršot uzmanību arī apdraudēto neticīgo situācijai; iesaka, ka īpašajam sūtnim cieši un komplementāri jāsadarbojas ar ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos un Padomes Cilvēktiesību jautājumu darba grupu (COHOM); |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Padomi, Komisiju, EĀDD un ES dalībvalstis vajāšanu pārliecības vai reliģijas dēļ skatīt kā vienu no prioritārajām problēmām ES cilvēktiesību ārpolitikā saskaņā ar ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam; uzsver, ka ir vajadzīga daudzslāņaina daudzaktoru pieeja, ar ko aizsargāt un veicināt reliģijas un pārliecības brīvību un kas aptvertu cilvēktiesības, dialogu un mediāciju, konfliktu risināšanu un novēršanu sadarbībā ar daudziem valstiskiem un nevalstiskiem aktoriem, piemēram, TO, reliģiskajiem līderiem, neticīgo grupām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un cilvēktiesību aizstāvjiem; aicina ciešāk sadarboties ar attiecīgajām ANO iniciatīvām; vēlreiz aicina regulāri un publiski pārskatīt ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvību, lai varētu novērtēt to īstenošanu un priekšlikumus to atjaunināšanai; atzīme, ka ES pamatnostādnēs ir paredzēts, ka COHOM pēc trim gadiem izvērtē to īstenošanu, bet šāds izvērtējums nav izplatīts vai publiskots; uzskata, ka šādā izvērtējumā būtu jāuzsver paraugprakses, jānosaka jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi, un jāsniedz konkrēti ieteikumi par pamatnostādņu īstenošanu saskaņā ar noteiktu grafiku un atskaites punktiem; aicina izvērtējumu iekļaut ES gada ziņojumos par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē; aicina arī regulāri iesniegt Parlamentam progresa ziņojumus par pamatnostādņu īstenošanu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina ES un tās dalībvalstis stiprināt juridiskos un institucionālos aizsardzības mehānismus, lai nodrošinātu pārliecībā balstīto un reliģisko minoritāšu locekļu un neaizsargātu personu, tostarp sieviešu un meiteņu, personu ar atšķirīgu etnisko vai kastu piederību, vecāka gadagājuma cilvēku un personu ar invaliditāti, migrantu, bēgļu un iekšzemē pārvietotu personu un LGBTIK cilvēktiesības, lai viņi būtu pilnībā aizsargāti, pamatojoties uz viņu pamattiesībām, un netiktu diskriminēti pārliecības vai reliģijas dēļ; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka reliģijas un pārliecības instrumentalizācija ir būtisks konfliktu veicinātājs visā pasaulē; uzsver, ka vajāšana un diskriminācija reliģijas un pārliecības dēļ piespiež daudzus cilvēkus un kopienas migrēt vai pārvietoties iekšzemē; aicina Komisiju un ES dalībvalstis palīdzēt visām pārvietotajām personām, tostarp tām, kas pieder pie pārliecībā balstītām vai reliģiskām minoritātēm un vēlas brīvprātīgi atgriezties dzimtenē, ja to pieļauj materiālie un drošības apstākļi un vairs nav to apstākļu, kas noveda pie viņu aizbraukšanas, jo īpaši — palīdzot ar viņu iztiku un mājokļu un pamata infrastruktūras, piemēram, skolu un slimnīcu, atjaunošanu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina ES un tās partnerus apsvērt iespēju apzināt reliģijas lomu konkrētos konfliktos, kā arī apzināt reliģisko līderu pašreizējās pozitīvās darbības miera veidošanas centienos, konfliktu analīzē un novēršanā un reaģēt uz tām, kā arī uzklausīt un novērtēt daudzās balsis, kas pārstāv gan vairākuma, gan minoritāšu reliģiskās grupas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | norāda, ka vardarbība pret reliģiskajām minoritātēm konflikta laikā var arī padarīt tās neaizsargātas pret turpmākiem uzbrukumiem bēgļu vidē, ja tiek nepareizi interpretēti neitralitātes un universāluma humānie principi un ir plaši izplatīti pieņēmumi par reliģiju kā nebūtisku vai šķeļošu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mudina EĀDD un ES delegācijas attiecībā uz visām relevantajām situācijām cilvēktiesību un demokrātijas stratēģijās 2021.–2024. gadam iekļaut mērķus, kas konkrēti attiecas uz minoritāšu vajāšanu pārliecības vai reliģijas dēļ; aicina EĀDD un ES delegācijas cilvēktiesību dialogos ar partnervalstīm un ANO cilvēktiesību forumos konsekventi izvirzīt vispārējus jautājumus un konkrētus gadījumus, kas saistīti ar pārliecībā balstīto vai reliģisko minoritāšu vajāšanu vai diskrimināciju, vienlaikus izmantojot uz rezultātiem vērstu pieeju un iekļaujot dzimumperspektīvu; vēlreiz aicina piešķirt Parlamenta deputātiem piekļuvi šīm stratēģijām attiecībā uz konkrētām valstīm; norāda, ka strauji izplatās ateisms un paplašinās pie reliģijām nepiederīgas grupas, pret ko ES rīcībpolitikas satvarā būtu jāizturas vienlīdzīgi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda, ka dažās valstīs galvenie minoritāšu diskriminācijas avoti ir nevalstiski aktori; aicina Komisiju un dalībvalstis nekoncentrēties tikai uz valdības līmeņa diskrimināciju līmenī un sadarboties ar partnervalstīm, lai novērstu pret minoritātēm vērstas sociālās diskriminācijas cēloņus, īpašu uzmanību pievēršot naida runai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina ES delegācijas un dalībvalstu pārstāvniecības atbalstīt cilvēktiesību aizstāvjus un žurnālistus, kuri darbojas pārliecībā balstītu vai reliģisko minoritāšu jomā, un attiecīgā gadījumā atvieglot ārkārtas vīzu izsniegšanu un nodrošināt pagaidu patvērumu ES dalībvalstīs, ja šīs personas ir apdraudētas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālās kampaņas, kas veicina izpratni un informētību par mazākuma reliģiskajām un pārliecībā balstītajām grupām, it īpaši humānistiem un ateistiem valstīs, kurās pret tiem vērsta īpaši smaga diskriminācija; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju un EĀDD rūpīgi pārbaudīt pārliecībā balstīto un reliģisko minoritāšu cilvēktiesību stāvokli trešās valstīs un to, kā šīs valstis īsteno attiecīgās saistības saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem ar ES; aicina Komisiju šai sakarā īpaši izvērtēt trešo valstu atbilstību saskaņā ar vispārējo preferenču sistēmu; iesaka ieviest sistēmu, kas pakāpeniski piešķir preferences trešai valstij, pamatojoties uz to, kā tā pilda cilvēktiesību saistības, ieskaitot reliģijas un pārliecības brīvības ziņā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka ES būtu jāņem vērā konkrētās problēmas, ar kurām reliģiskās, etniskās un lingvistiskās minoritātes bieži saskaras, kad vēlas izmantot humāno palīdzību, marginalizācijas, aktīvas vēršanās pret tām vai vājās sociālekonomiskās pozīcijas dēļ; aicina Komisiju novērtēt minoritāšu faktisko piekļuvi humānajai palīdzībai un nodrošināt, ka minoritātes netiek ignorētas tās humānās palīdzības rīcībpolitikā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nosoda reliģisko vietu iznīcināšanu un bojāšanu, jo šādas vietas ir neatņemama daļa no kultūras mantojuma, un aicina aizsargāt un atjaunot tās; iesaka ES kultūras mantojuma aizsardzību iekļaut ārpolitikas ārējās darbībās ar mērķi saglabāt mieru, veicināt izlīgumu un nepieļaut konfliktus; iesaka ES sadarbību kultūras mantojuma jomā izmantot kā daļu no uzticības veicināšanas pasākumiem miera procesos; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju nodrošināt pienācīgu finansējumu jautājumiem, kas saistīti ar pie pārliecībā balstītām vai reliģiskām minoritātēm piederīgu personu aizsardzību, Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta “Eiropa pasaulē” cilvēktiesību tematiskajā programmā; aicina ES, kad tā piešķir līdzekļus šim mērķim, nodrošināt plurālisma, neitralitātes un taisnīguma principu ievērošanu un stingri atturēties no tādas rīcībpolitikas vai tiesību aktu stiprināšanas, kas dod priekšroku vienai pārliecībā balstītai vai reliģiskai grupai salīdzinājumā ar citām; |
| --- | --- |

48.

| 49. | iesaka stiprināt ES daudzpusējo sadarbību, lai veicinātu un integrētu cieņu pret reliģiskajām un pārliecībā balstītām minoritātēm cilvēktiesību rīcībpolitikās visā pasaulē; aicina ES un tās dalībvalstis uzlabot sadarbību ar ANO, Eiropas Padomi un Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO), pastiprināt atvērtus un konstruktīvus dialogus ar Āfrikas Savienību, Amerikas valstu organizāciju, Dienvidaustrumāzijas valstu asociāciju, Islāma sadarbības organizāciju un citām reģionālām organizācijām un veidot alianses ar trešām valstīm vai līdzīgi domājošu valstu grupām, lai rastu starptautiskus risinājumus cilvēktiesību problēmām, ar ko saskaras reliģiskās un pārliecībā balstītās minoritātes, it īpaši tās, kuras ir visneaizsargātākās vai pret kurām visvairāk vēršas konfliktu zonās; iesaka ES arī turpmāk būt par galveno atbalstītāju rezolūcijām par domas, apziņas, reliģijas un pārliecības brīvību ANO Ģenerālajā asamblejā un ANO Cilvēktiesību padomē; aicina izstrādāt ES un ANO kopīgas iniciatīvas cīņai pret pārliecībā balstīto un reliģisko minoritāšu un neticīgo vajāšanu un diskrimināciju; aicina ES pastiprināt sadarbību ar ANO Cilvēktiesību padomi, jo īpaši ANO Cilvēktiesību padomes īpašo procedūru satvarā, ar augstā cilvēktiesību komisāra biroju un īpašo referentu reliģijas vai ticības brīvības jautājumos; turklāt iesaka ES dalībvalstu īpašajiem sūtņiem reliģijas un pārliecības brīvības jautājumos dalīties paraugpraksēs un cieši sadarboties; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, cik svarīgs ir 22. augusts kā Starptautiskā diena reliģijas vai pārliecības dēļ vardarbībā cietušo piemiņai; aicina Padomi, Komisiju un ES dalībvalstis šai dienai pievērst īpašu uzmanību plānošanā un aktīvi sadarboties ar pārliecībā balstītajām un reliģiskajām minoritātēm, lai apliecinātu apņēmību veicināt un aizsargāt to brīvības un strādāt pie tā, lai nepieļautu turpmākus vardarbības aktus un neiecietību pret tām; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijai. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  OV C 181, 19.5.2016., 69. lpp.

(2)  OV C 411, 27.11.2020., 30. lpp.

(3)  OV C 35, 31.1.2018., 77. lpp.

(4)  OV C 334, 19.9.2018., 69. lpp.

(5)  OV C 162, 10.5.2019., 119. lpp.

(6)  OV C 11, 13.1.2020., 25. lpp.

(7)  OV C 158, 30.4.2021., 2. lpp.

(8)  OV C 255, 29.6.2021., 60. lpp.

(9)  OV C 445, 29.10.2021., 114. lpp.

(10)  OV C 101, 16.3.2018., 134. lpp.

(11)  OV C 238, 6.7.2018., 112. lpp.

(12)  OV C 337, 20.9.2018., 109. lpp.

(13)  OV C 369, 11.10.2018., 91. lpp.

(14)  OV C 171, 6.5.2021., 12. lpp.

(15)  OV C 232, 16.6.2021., 12. lpp.

(16)  OV C 425, 20.10.2021., 126. lpp.

(17)  OV C 255, 29.6.2021., 45. lpp.

(18)  OV C 270, 7.7.2021., 83. lpp.

(19)  OV C 506, 15.12.2021., 77. lpp.

(20)  OV C 58, 15.2.2018., 151. lpp.

(21)  OV C 388, 13.11.2020., 127. lpp.

(22)  OV C 425, 20.10.2021., 63. lpp.

(23)  OV C 506, 15.12.2021., 109. lpp.

(24)  OV C 67, 8.2.2022., 150. lpp.

(25)  OV C 270, 7.7.2021., 25. lpp.

(26)  OV C 456, 10.11.2021., 94. lpp.

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/44

---

P9_TA(2022)0138

ES stratēģija bērnu izglītības veicināšanai pasaulē

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcija par virzību uz ES stratēģiju bērnu izglītības veicināšanai pasaulē: Covid-19 pandēmijas ietekmes mazināšana (2021/2209(INI))

(2022/C 465/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 26. pantu, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 18. pantu, Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 13. un 14. pantu un Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 26. pantu, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 18. pantu, Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 13. un 14. pantu un Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu 10. pantu,

| — | ņemot vērā 2015. gadā pieņemtos ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus un ANO 2021. gada ziņojumu par ilgtspējīgas attīstības mērķiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gadā pieņemtos ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus un ANO 2021. gada ziņojumu par ilgtspējīgas attīstības mērķiem,

| — | ņemot vērā ANO Bērna tiesību komitejas vispārējos komentārus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Bērna tiesību komitejas vispārējos komentārus (1),

| — | ņemot vērā ANO 2009. gada 18. decembra vadlīnijas par bērnu alternatīvo aprūpi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2009. gada 18. decembra vadlīnijas par bērnu alternatīvo aprūpi,

| — | ņemot vērā ANO 2019. gada 11. jūlija globālo pētījumu par bērniem, kam atņemta brīvība, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2019. gada 11. jūlija globālo pētījumu par bērniem, kam atņemta brīvība,

| — | ņemot vērā ANO 2020. gada 15. aprīļa politikas pārskatu “The impact of COVID-19 on children” (“Covid-19 ietekme uz bērniem”) un pozitīvo reakciju, kas panākta ES un Latīņamerikas un Karību jūras valstu grupas kopīgā vadībā un ko parakstījušas 173 valstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2020. gada 15. aprīļa politikas pārskatu “The impact of COVID-19 on children” (“Covid-19 ietekme uz bērniem”) un pozitīvo reakciju, kas panākta ES un Latīņamerikas un Karību jūras valstu grupas kopīgā vadībā un ko parakstījušas 173 valstis,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas 2020. gada 19. oktobra rīcībpolitisko atbildi “What is the impact of the COVID-19 pandemic on immigrants and their children?” (“Kā Covid-19 pandēmija ietekmē imigrantus un viņu bērnus?”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas 2020. gada 19. oktobra rīcībpolitisko atbildi “What is the impact of the COVID-19 pandemic on immigrants and their children?” (“Kā Covid-19 pandēmija ietekmē imigrantus un viņu bērnus?”),

| — | ņemot vērā 1960. gada 14. decembrī pieņemto UNESCO Konvenciju pret diskrimināciju izglītībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1960. gada 14. decembrī pieņemto UNESCO Konvenciju pret diskrimināciju izglītībā,

| — | ņemot vērā UNICEF, UNESCO un Pasaules Bankas brošūru “Mission: Recovering Education in 2021” (“Misija: atgūt izglītību 2021. gadā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNICEF, UNESCO un Pasaules Bankas brošūru “Mission: Recovering Education in 2021” (“Misija: atgūt izglītību 2021. gadā”),

| — | ņemot vērā Amerikas valstu organizācijas 1967. gada hartas 49. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas valstu organizācijas 1967. gada hartas 49. pantu,

| — | ņemot vērā Āfrikas 1990. gada Bērna tiesību un labklājības hartas 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas 1990. gada Bērna tiesību un labklājības hartas 11. pantu,

| — | ņemot vērā Āfrikas 1981. gada Cilvēktiesību un tautu tiesību hartas 17. un 25. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas 1981. gada Cilvēktiesību un tautu tiesību hartas 17. un 25. pantu,

| — | ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas 2012. gada Cilvēktiesību deklarācijas 31. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas 2012. gada Cilvēktiesību deklarācijas 31. pantu,

| — | ņemot vērā ES Pamattiesību hartas 14. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamattiesību hartas 14. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 5. punktu un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 5. punktu un 21. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Attīstības programmas 2021. gada aprīļa ziņojumu “Leaving No One Behind: Impact COVID-19 on Sustainable Development Goals (SDGs)” (“Nevienu neatstāt novārtā: Covid-19 ietekme uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM)”); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Attīstības programmas 2021. gada aprīļa ziņojumu “Leaving No One Behind: Impact COVID-19 on Sustainable Development Goals (SDGs)” (“Nevienu neatstāt novārtā: Covid-19 ietekme uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM)”);

| — | ņemot vērā Eiropas Garantiju bērniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Garantiju bērniem,

| — | ņemot vērā Starptautisko Bērnu darba izskaušanas gadu (2021) un Komisijas pilnīgas neiecietības pieeju bērnu darbam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko Bērnu darba izskaušanas gadu (2021) un Komisijas pilnīgas neiecietības pieeju bērnu darbam,

| — | ņemot vērā 2019. gada 26. novembra rezolūciju par bērnu tiesībām saistībā ar ANO Konvencijas par bērna tiesībām 30. gadadienu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 26. novembra rezolūciju par bērnu tiesībām saistībā ar ANO Konvencijas par bērna tiesībām 30. gadadienu (2),

| — | ņemot vērā 2021. gada 11. marta rezolūciju par Sīrijas konfliktu — 10 gadi kopš sacelšanās sākuma (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 11. marta rezolūciju par Sīrijas konfliktu — 10 gadi kopš sacelšanās sākuma (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0058/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0058/2022),

| A. | tā kā Covid-19 pandēmijas rezultātā kopumā gājuši bojā gandrīz pieci miljoni cilvēku, liekot valdībām visā pasaulē ieviest ārkārtas pasākumus, lai apturētu Covid-19 vīrusa izplatīšanos, tostarp slēgt skolas un ierobežot izglītības iestāžu pieejamību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Covid-19 pandēmijas rezultātā kopumā gājuši bojā gandrīz pieci miljoni cilvēku, liekot valdībām visā pasaulē ieviest ārkārtas pasākumus, lai apturētu Covid-19 vīrusa izplatīšanos, tostarp slēgt skolas un ierobežot izglītības iestāžu pieejamību;

| B. | tā kā jauni varianti pastiprina Covid-19 veselības krīzi, savukārt konflikti un citas krīzes, tostarp klimata krīze, joprojām rada pastiprinātu risku, ka bērnu zināšanas visā pasaulē varētu noslīdēt zem minimālā lietpratības līmeņa; |
| --- | --- |

B.

tā kā jauni varianti pastiprina Covid-19 veselības krīzi, savukārt konflikti un citas krīzes, tostarp klimata krīze, joprojām rada pastiprinātu risku, ka bērnu zināšanas visā pasaulē varētu noslīdēt zem minimālā lietpratības līmeņa;

| C. | tā kā izglītības pieejamība ir starptautiski atzītas cilvēka pamattiesības, kas ir nepieciešamas pārējo cilvēktiesību īstenošanai; tā kā tiesības uz izglītību nozīmē to, ka pamatizglītība ir obligāta, universāla un visiem pieejama; |
| --- | --- |

C.

tā kā izglītības pieejamība ir starptautiski atzītas cilvēka pamattiesības, kas ir nepieciešamas pārējo cilvēktiesību īstenošanai; tā kā tiesības uz izglītību nozīmē to, ka pamatizglītība ir obligāta, universāla un visiem pieejama;

| D. | tā kā saskaņā ar UNICEF aplēsēm Covid-19 pārvietošanās ierobežojumu rezultātā īstenotās skolu slēgšanas dēļ vairāk nekā 168 miljoni bērnu ir zaudējuši pilnu izglītības gadu, savukārt UNESCO dati liecina, ka visā pasaulē būtiskus izglītības traucējumus cietuši 800 miljoni studentu, kuri zaudējuši vidēji divas trešdaļas no akadēmiskā gada; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar UNICEF aplēsēm Covid-19 pārvietošanās ierobežojumu rezultātā īstenotās skolu slēgšanas dēļ vairāk nekā 168 miljoni bērnu ir zaudējuši pilnu izglītības gadu, savukārt UNESCO dati liecina, ka visā pasaulē būtiskus izglītības traucējumus cietuši 800 miljoni studentu, kuri zaudējuši vidēji divas trešdaļas no akadēmiskā gada;

| E. | tā kā kopš 2020. gada marta Covid-19 pandēmijas dēļ aptuveni 194 valstis bija spiestas slēgt skolas un šie pasākumi skāra vairāk nekā 1,8 miljardus skolēnu visā pasaulē, liedzot viņiem izglītības pieejamību un citas būtiskas skolu sniegtas priekšrocības; tā kā dažos reģionos skolas joprojām ir slēgtas; tā kā skolu slēgšanas dēļ bērni aizvien lielākā mērā ir tikuši pakļauti vardarbībai, ļaunprātīgai izmantošanai un ekspluatācijai, tostarp mājās; tā kā daļēja vai pilnīga skolu slēgšana visvairāk skar neaizsargātus un marginalizētus bērnus, palielinot izglītības sistēmās pastāvošās atšķirības un graujoši ietekmējot visus viņu ikdienas dzīves aspektus; |
| --- | --- |

E.

tā kā kopš 2020. gada marta Covid-19 pandēmijas dēļ aptuveni 194 valstis bija spiestas slēgt skolas un šie pasākumi skāra vairāk nekā 1,8 miljardus skolēnu visā pasaulē, liedzot viņiem izglītības pieejamību un citas būtiskas skolu sniegtas priekšrocības; tā kā dažos reģionos skolas joprojām ir slēgtas; tā kā skolu slēgšanas dēļ bērni aizvien lielākā mērā ir tikuši pakļauti vardarbībai, ļaunprātīgai izmantošanai un ekspluatācijai, tostarp mājās; tā kā daļēja vai pilnīga skolu slēgšana visvairāk skar neaizsargātus un marginalizētus bērnus, palielinot izglītības sistēmās pastāvošās atšķirības un graujoši ietekmējot visus viņu ikdienas dzīves aspektus;

| F. | tā kā saskaņā ar UNICEF datiem vienai trešdaļai bērnu visā pasaulē nav piekļuves internetam, kas rada šķēršļus attiecībā uz piekļuvi tālmācībai/digitālai apmācībai; tā kā tālmācības programmas būs vajadzīgas arī pēc Covid-19 pandēmijas, jo īpaši dabas katastrofu un konfliktu skartajās valstīs; tā kā e-mācības ir radījušas jaunus izaicinājumus skolotājiem attiecībā uz to, kā atvieglot skolēniem mācīšanos un saglabāt sociālo mijiedarbību; tā kā Covid-19 pandēmija un paātrināti inovatīvi pasākumi, ko izmanto, lai nodrošinātu bērniem nepārtrauktu mācīšanos, sniedz iespēju pārskatīt izglītības jomu un veidot vairāk uz nākotni vērstas, iekļaujošākas, elastīgākas un noturīgākas sistēmas; tā kā tālmācības programmām ir jābūt pieejamām visiem bērniem, ņemot vērā sociālekonomiskās problēmas, ar kurām bērni var saskarties, kā arī to, ka viņiem nav piekļuves internetam, apraidei vai digitālajiem medijiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar UNICEF datiem vienai trešdaļai bērnu visā pasaulē nav piekļuves internetam, kas rada šķēršļus attiecībā uz piekļuvi tālmācībai/digitālai apmācībai; tā kā tālmācības programmas būs vajadzīgas arī pēc Covid-19 pandēmijas, jo īpaši dabas katastrofu un konfliktu skartajās valstīs; tā kā e-mācības ir radījušas jaunus izaicinājumus skolotājiem attiecībā uz to, kā atvieglot skolēniem mācīšanos un saglabāt sociālo mijiedarbību; tā kā Covid-19 pandēmija un paātrināti inovatīvi pasākumi, ko izmanto, lai nodrošinātu bērniem nepārtrauktu mācīšanos, sniedz iespēju pārskatīt izglītības jomu un veidot vairāk uz nākotni vērstas, iekļaujošākas, elastīgākas un noturīgākas sistēmas; tā kā tālmācības programmām ir jābūt pieejamām visiem bērniem, ņemot vērā sociālekonomiskās problēmas, ar kurām bērni var saskarties, kā arī to, ka viņiem nav piekļuves internetam, apraidei vai digitālajiem medijiem;

| G. | tā kā ekonomiskās sekas, ko Covid-19 pandēmija radījusi vecākiem, savukārt ietekmē viņu bērnu veselību, labklājību un izglītības pieejamību; tā kā skolu slēgšanas rezultātā ir atklājies, ka vecāki nav sagatavoti tālmācībai un mājmācībai; tā kā daži strādājošie vecāki, kuriem nav finansiālu līdzekļu vai alternatīvu, ir bijuši spiesti atstāt savus bērnus mājās vienus pašus, bet citi, galvenokārt sievietes, ir spiesti pamest darbu, tādējādi liekot ģimenēm nonākt uz nabadzības sliekšņa; |
| --- | --- |

G.

tā kā ekonomiskās sekas, ko Covid-19 pandēmija radījusi vecākiem, savukārt ietekmē viņu bērnu veselību, labklājību un izglītības pieejamību; tā kā skolu slēgšanas rezultātā ir atklājies, ka vecāki nav sagatavoti tālmācībai un mājmācībai; tā kā daži strādājošie vecāki, kuriem nav finansiālu līdzekļu vai alternatīvu, ir bijuši spiesti atstāt savus bērnus mājās vienus pašus, bet citi, galvenokārt sievietes, ir spiesti pamest darbu, tādējādi liekot ģimenēm nonākt uz nabadzības sliekšņa;

| H. | tā kā vairāk nekā 90 % valstu skolu ārkārtas slēgšanas laikā ieviesa tālmācību; tā kā tālmācība galvenokārt deva labumu bērniem pamatizglītības un vidējās izglītības līmenī, pakļaujot pirmsskolas līmeņa bērnus riskam, ka viņi nebūs gatavi pamatskolai; |
| --- | --- |

H.

tā kā vairāk nekā 90 % valstu skolu ārkārtas slēgšanas laikā ieviesa tālmācību; tā kā tālmācība galvenokārt deva labumu bērniem pamatizglītības un vidējās izglītības līmenī, pakļaujot pirmsskolas līmeņa bērnus riskam, ka viņi nebūs gatavi pamatskolai;

| I. | tā kā kopš Covid-19 pandēmijas sākuma skolēni visā pasaulē ir zaudējuši aptuveni 1,8 triljonus klātienes stundu un skolu slēgšanas dēļ visā pasaulē nav sniegti vairāk nekā 39 miljardi maltīšu, kas tika nodrošinātas skolā (4); |
| --- | --- |

I.

tā kā kopš Covid-19 pandēmijas sākuma skolēni visā pasaulē ir zaudējuši aptuveni 1,8 triljonus klātienes stundu un skolu slēgšanas dēļ visā pasaulē nav sniegti vairāk nekā 39 miljardi maltīšu, kas tika nodrošinātas skolā (4);

| J. | tā kā labu laiku pirms Covid-19 pandēmijas pasaulē jau bija vērojama globāla izglītības krīze, ko izraisīja ne tikai apgrūtināta izglītības pieejamība nabadzības dēļ, ilgs ceļš uz tuvāko skolu, kaitīgas dzimumu normas, neaizsargātu grupu diskriminācija, vides riski un konflikti, bet arī izglītības process, kura rezultātā bērni ne vienmēr apguva prasmes; tā kā pandēmija ir pasliktinājusi bērnu kritisko situāciju vairākos konfliktu reģionos, kuros bieži vien ir vērojama arī pieaugoša nedrošība, lielāka neaizsargātība pret klimata pārmaiņu ietekmi un uzbrukumi izglītības iestādēm, un tā rezultātā palielinās risks, ka bērni tiks savervēti dalībai konfliktā, kas ir nopietns bērnu tiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpums; tā kā 617 miljoni bērnu un pusaudžu visā pasaulē nespēj sasniegt minimālo prasmju līmeni lasīšanā (5) un matemātikā, lai gan divas trešdaļas no viņiem mācās skolā; |
| --- | --- |

J.

tā kā labu laiku pirms Covid-19 pandēmijas pasaulē jau bija vērojama globāla izglītības krīze, ko izraisīja ne tikai apgrūtināta izglītības pieejamība nabadzības dēļ, ilgs ceļš uz tuvāko skolu, kaitīgas dzimumu normas, neaizsargātu grupu diskriminācija, vides riski un konflikti, bet arī izglītības process, kura rezultātā bērni ne vienmēr apguva prasmes; tā kā pandēmija ir pasliktinājusi bērnu kritisko situāciju vairākos konfliktu reģionos, kuros bieži vien ir vērojama arī pieaugoša nedrošība, lielāka neaizsargātība pret klimata pārmaiņu ietekmi un uzbrukumi izglītības iestādēm, un tā rezultātā palielinās risks, ka bērni tiks savervēti dalībai konfliktā, kas ir nopietns bērnu tiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpums; tā kā 617 miljoni bērnu un pusaudžu visā pasaulē nespēj sasniegt minimālo prasmju līmeni lasīšanā (5) un matemātikā, lai gan divas trešdaļas no viņiem mācās skolā;

| K. | tā kā Covid-19 pandēmijas rezultātā ir zaudēti 20 gadu laikā panāktie ieguvumi izglītības jomā; tā kā 2020. gadā minimālo lasītprasmes līmeni nesasniedza vēl 101 miljons bērnu — 9 % no 1.–8. klases bērniem (6); |
| --- | --- |

K.

tā kā Covid-19 pandēmijas rezultātā ir zaudēti 20 gadu laikā panāktie ieguvumi izglītības jomā; tā kā 2020. gadā minimālo lasītprasmes līmeni nesasniedza vēl 101 miljons bērnu — 9 % no 1.–8. klases bērniem (6);

| L. | tā kā tiek lēsts, ka līdz 2030. gadam vēl 825 miljoni bērnu nesasniegs pilngadību ar vidējā līmeņa prasmēm, kas nepieciešamas darbam un dzīvei; tā kā pat miljoniem bērnu un jauniešu, kuri regulāri apmeklēja skolas, neieguva prasmes un zināšanas, kas vajadzīgas, lai viņi veiksmīgi pievienotos darba tirgum, pilnībā izmantotu savu potenciālu un sniegtu ieguldījumu savās kopienās; |
| --- | --- |

L.

tā kā tiek lēsts, ka līdz 2030. gadam vēl 825 miljoni bērnu nesasniegs pilngadību ar vidējā līmeņa prasmēm, kas nepieciešamas darbam un dzīvei; tā kā pat miljoniem bērnu un jauniešu, kuri regulāri apmeklēja skolas, neieguva prasmes un zināšanas, kas vajadzīgas, lai viņi veiksmīgi pievienotos darba tirgum, pilnībā izmantotu savu potenciālu un sniegtu ieguldījumu savās kopienās;

| M. | tā kā skolu slēgšanai ir liela ekonomiskā ietekme, jo tā neļauj bērniem un jauniešiem apgūt vajadzīgās prasmes, pilnībā izmantot savu potenciālu un sagatavoties dzīvei, un šī iemesla dēļ bieži vien tiek radīts bezdarbs un attiecīgi palielinās nevienlīdzība, kuras rezultātā cilvēkiem ir mazāk iespēju; |
| --- | --- |

M.

tā kā skolu slēgšanai ir liela ekonomiskā ietekme, jo tā neļauj bērniem un jauniešiem apgūt vajadzīgās prasmes, pilnībā izmantot savu potenciālu un sagatavoties dzīvei, un šī iemesla dēļ bieži vien tiek radīts bezdarbs un attiecīgi palielinās nevienlīdzība, kuras rezultātā cilvēkiem ir mazāk iespēju;

| N. | tā kā saskaņā ar ANO datiem 11 miljoniem pamatskolu un vidusskolu audzēkņu visā pasaulē, no kuriem 5,2 miljoni ir meitenes, draud risks, ka pēc skolu slēgšanas, kas saistīta ar Covid-19 pandēmiju, viņi izglītības iestādēs vairs neatgriezīsies (7); tā kā jo ilgāk bērni neapmeklē skolu, jo lielāka ir varbūtība, ka viņi vispār pametīs izglītību; tā kā šī situācija var apdraudēt rezultātus, kas gūti izglītības jomā un IAM sasniegšanā, jo īpaši tos, kas saistīti ar nabadzības mazināšanu, veselību un labklājību un kvalitatīvu izglītību; |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar ANO datiem 11 miljoniem pamatskolu un vidusskolu audzēkņu visā pasaulē, no kuriem 5,2 miljoni ir meitenes, draud risks, ka pēc skolu slēgšanas, kas saistīta ar Covid-19 pandēmiju, viņi izglītības iestādēs vairs neatgriezīsies (7); tā kā jo ilgāk bērni neapmeklē skolu, jo lielāka ir varbūtība, ka viņi vispār pametīs izglītību; tā kā šī situācija var apdraudēt rezultātus, kas gūti izglītības jomā un IAM sasniegšanā, jo īpaši tos, kas saistīti ar nabadzības mazināšanu, veselību un labklājību un kvalitatīvu izglītību;

| O. | tā kā skolu slēgšana dažādu dzimumu pārstāvjus ietekmē atšķirīgi un rada nevienlīdzības palielināšanās risku; tā kā tiek lēsts, ka skolu slēgšana krīžu laikā var novest pie pusaudžu grūtniecības palielināšanās; tā kā meitenes, kas neapmeklē skolu, ir neproporcionāli pakļautas agrīnu un piespiedu laulību un seksuālās izmantošanas riskam; tā kā tiek lēsts, ka nākamajā desmitgadē varētu notikt vēl divi miljoni sieviešu dzimumorgānu kropļošanas gadījumu; tā kā ievērojamam skaitam meiteņu var tikt liegta iespēja atgriezties skolā pēc tam, kad tās atsāks darbību, ņemot vērā to, ka pastāv noteikta diskriminējoša politika, kas aizliedz grūtniecēm un jaunām mātēm apmeklēt skolu; |
| --- | --- |

O.

tā kā skolu slēgšana dažādu dzimumu pārstāvjus ietekmē atšķirīgi un rada nevienlīdzības palielināšanās risku; tā kā tiek lēsts, ka skolu slēgšana krīžu laikā var novest pie pusaudžu grūtniecības palielināšanās; tā kā meitenes, kas neapmeklē skolu, ir neproporcionāli pakļautas agrīnu un piespiedu laulību un seksuālās izmantošanas riskam; tā kā tiek lēsts, ka nākamajā desmitgadē varētu notikt vēl divi miljoni sieviešu dzimumorgānu kropļošanas gadījumu; tā kā ievērojamam skaitam meiteņu var tikt liegta iespēja atgriezties skolā pēc tam, kad tās atsāks darbību, ņemot vērā to, ka pastāv noteikta diskriminējoša politika, kas aizliedz grūtniecēm un jaunām mātēm apmeklēt skolu;

| P. | tā kā 129 miljoni meiteņu visā pasaulē neapmeklē skolu un 32 miljoni no viņām ir pamatizglītības pirmā posma vecumā, 30 miljoni — pamatizglītības otrā posma vecumā un 67 miljoni — vidusskolas vecumā; tā kā mazāk nekā puse pasaules valstu ir panākušas dzimumu paritāti attiecībā uz dalību pamatizglītībā; tā kā pāreja uz tālmācību bērniem, jo īpaši meitenēm, no visnabadzīgākajām un neaizsargātākajām mājsaimniecībām rada ievērojamu risku, ka viņi varētu pārtraukt mācības pastāvīgi vai uz ilgāku laiku; |
| --- | --- |

P.

tā kā 129 miljoni meiteņu visā pasaulē neapmeklē skolu un 32 miljoni no viņām ir pamatizglītības pirmā posma vecumā, 30 miljoni — pamatizglītības otrā posma vecumā un 67 miljoni — vidusskolas vecumā; tā kā mazāk nekā puse pasaules valstu ir panākušas dzimumu paritāti attiecībā uz dalību pamatizglītībā; tā kā pāreja uz tālmācību bērniem, jo īpaši meitenēm, no visnabadzīgākajām un neaizsargātākajām mājsaimniecībām rada ievērojamu risku, ka viņi varētu pārtraukt mācības pastāvīgi vai uz ilgāku laiku;

| Q. | tā kā 9 no 10 valstīm, kurās meitenēm ir visgrūtāk saņemt izglītību, atrodas Subsahāras Āfrikā un viena valsts ir Afganistāna, kurā Talibāns faktiski ir liedzis meitenēm turpināt izglītību pēc pamatskolas, pieņemot rīkojumu, ka vidusskolās, atsākoties mācībām, tajās var piedalīties tikai zēni; tā kā, ņemot vērā Talibāna neskaidro politiku un neskaidros un neizpildītos solījumus attiecībā uz meiteņu izglītību, ir saprotamas miljoniem afgāņu meiteņu bažas par viņu izglītību; tā kā vairākas starptautiskas universitātes un privātpersonas ir sākušas iniciatīvas, kas piedāvā attālinātu izglītību afgāņu meitenēm un sievietēm; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 9 no 10 valstīm, kurās meitenēm ir visgrūtāk saņemt izglītību, atrodas Subsahāras Āfrikā un viena valsts ir Afganistāna, kurā Talibāns faktiski ir liedzis meitenēm turpināt izglītību pēc pamatskolas, pieņemot rīkojumu, ka vidusskolās, atsākoties mācībām, tajās var piedalīties tikai zēni; tā kā, ņemot vērā Talibāna neskaidro politiku un neskaidros un neizpildītos solījumus attiecībā uz meiteņu izglītību, ir saprotamas miljoniem afgāņu meiteņu bažas par viņu izglītību; tā kā vairākas starptautiskas universitātes un privātpersonas ir sākušas iniciatīvas, kas piedāvā attālinātu izglītību afgāņu meitenēm un sievietēm;

| R. | tā kā saskaņā ar vairāku valstu un reģionālo tiesībaizsardzības iestāžu datiem bērni, kas neapmeklē skolu, jo īpaši meitenes un bērni no nelabvēlīgām ģimenēm, piemēram, minoritāšu bērni, lauku apvidos dzīvojoši, pirmiedzīvotāju tautu un migrantu bērni, tostarp bēgļi, bērni ar invaliditāti un aprūpē esoši bērni, kā arī bērni, kas pandēmijas laikā ir zaudējuši savus vecākus vai vecvecākus, ir nesamērīgi neaizsargāti pret ekspluatāciju, bērnu darbu un vardarbību ģimenē, tostarp vardarbības pieredzēšanu, iebiedēšanu tiešsaistē un citiem noziegumiem, piemēram, seksuālu izmantošanu un vardarbību (8); |
| --- | --- |

R.

tā kā saskaņā ar vairāku valstu un reģionālo tiesībaizsardzības iestāžu datiem bērni, kas neapmeklē skolu, jo īpaši meitenes un bērni no nelabvēlīgām ģimenēm, piemēram, minoritāšu bērni, lauku apvidos dzīvojoši, pirmiedzīvotāju tautu un migrantu bērni, tostarp bēgļi, bērni ar invaliditāti un aprūpē esoši bērni, kā arī bērni, kas pandēmijas laikā ir zaudējuši savus vecākus vai vecvecākus, ir nesamērīgi neaizsargāti pret ekspluatāciju, bērnu darbu un vardarbību ģimenē, tostarp vardarbības pieredzēšanu, iebiedēšanu tiešsaistē un citiem noziegumiem, piemēram, seksuālu izmantošanu un vardarbību (8);

| S. | tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas aplēsēm skolu slēgšana uz pieciem mēnešiem papildus milzīgajām sociālajām izmaksām visā pasaulē varētu radīt mācībās gūtu zināšanu zaudējumus, kuru pašreizējā vērtība ir 10 triljoni ASV dolāru; tā kā mācībās gūto zināšanu zaudējums valstu ekonomikai dienā izmaksā līdz pat 161 miljonam ASV dolāru; |
| --- | --- |

S.

tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas aplēsēm skolu slēgšana uz pieciem mēnešiem papildus milzīgajām sociālajām izmaksām visā pasaulē varētu radīt mācībās gūtu zināšanu zaudējumus, kuru pašreizējā vērtība ir 10 triljoni ASV dolāru; tā kā mācībās gūto zināšanu zaudējums valstu ekonomikai dienā izmaksā līdz pat 161 miljonam ASV dolāru;

| T. | tā kā skolu slēgšana diemžēl ir bijusi būtiska Covid-19 izplatības ierobežošanai; tā kā skolas ir ne tikai vietas, kurās bērni var mācīties, bet arī tikšanās vietas un garīgās veselības un psihosociālā atbalsta centri; tā kā saskaņā ar UNESCO un UNICEF datiem skolu slēgšana ietekmē ne tikai tiesības uz izglītību, bet arī tiesības uz veselību, jo skolu slēgšanas dēļ vairāk nekā 80 miljonu bērnu nesaņēma pirmreizējās vakcinācijas; tā kā skolu slēgšanas rezultātā skolotāji zaudēja iespējas pamanīt pazīmes, kas liecina par vardarbību vai nepietiekamu bērnu aprūpi, kas būtu jānodrošina vecākiem; tā kā saskaņā ar UNICEF Pētniecības biroja “Innocenti” un Pasaules Pārtikas programmas datiem skolu slēgšana ietekmē arī tiesības uz labu uzturu un ikdienas maltītes pieejamību; tā kā skolu ēdināšanas programmas var stimulēt visneaizsargātākos bērnus atgriezties skolā; tā kā skolu slēgšana nopietni ietekmē bērnu garīgo labklājību, jo bērni mājās var tikt pakļauti vardarbībai un stresam; tā kā skolu slēgšanai var būt akūtas un ilgstošas psihosociālas sekas, tostarp depresija, pastiprināta trauksmes sajūta un pašnāvības, jo bērniem ir liegts sociālais kontakts; |
| --- | --- |

T.

tā kā skolu slēgšana diemžēl ir bijusi būtiska Covid-19 izplatības ierobežošanai; tā kā skolas ir ne tikai vietas, kurās bērni var mācīties, bet arī tikšanās vietas un garīgās veselības un psihosociālā atbalsta centri; tā kā saskaņā ar UNESCO un UNICEF datiem skolu slēgšana ietekmē ne tikai tiesības uz izglītību, bet arī tiesības uz veselību, jo skolu slēgšanas dēļ vairāk nekā 80 miljonu bērnu nesaņēma pirmreizējās vakcinācijas; tā kā skolu slēgšanas rezultātā skolotāji zaudēja iespējas pamanīt pazīmes, kas liecina par vardarbību vai nepietiekamu bērnu aprūpi, kas būtu jānodrošina vecākiem; tā kā saskaņā ar UNICEF Pētniecības biroja “Innocenti” un Pasaules Pārtikas programmas datiem skolu slēgšana ietekmē arī tiesības uz labu uzturu un ikdienas maltītes pieejamību; tā kā skolu ēdināšanas programmas var stimulēt visneaizsargātākos bērnus atgriezties skolā; tā kā skolu slēgšana nopietni ietekmē bērnu garīgo labklājību, jo bērni mājās var tikt pakļauti vardarbībai un stresam; tā kā skolu slēgšanai var būt akūtas un ilgstošas psihosociālas sekas, tostarp depresija, pastiprināta trauksmes sajūta un pašnāvības, jo bērniem ir liegts sociālais kontakts;

| U. | tā kā mācību pārtraukšana pastiprina sociālo nevienlīdzību un var ietekmēt valsts stabilitāti un labklājību, tādējādi apdraudot miljoniem pasaules nabadzīgāko bērnu nākotni un riskējot smagi ietekmēt veselu paaudzi; tā kā izglītība ir izrādījusies būtiska cīņā pret ekstrēmismu un bērnu un jauniešu radikalizāciju; |
| --- | --- |

U.

tā kā mācību pārtraukšana pastiprina sociālo nevienlīdzību un var ietekmēt valsts stabilitāti un labklājību, tādējādi apdraudot miljoniem pasaules nabadzīgāko bērnu nākotni un riskējot smagi ietekmēt veselu paaudzi; tā kā izglītība ir izrādījusies būtiska cīņā pret ekstrēmismu un bērnu un jauniešu radikalizāciju;

| V. | tā kā saskaņā ar UNHCR 2021. gada izglītības ziņojumu puse no visiem bēgļu bērniem neapmeklē skolu; tā kā bēgļu bērniem ir liegtas tālmācības iespējas; tā kā bērnu bēgļu, jo īpaši pārpildītajās bēgļu nometnēs dzīvojošo bērnu, dzīves apstākļi bieži veicina vīrusa izplatīšanos un kavē sanitāro noteikumu ievērošanu; tā kā nometnēs valdošā situācija saistībā ar Covid-19 ir bērnu veselības krīze, jo daudziem bērniem bieži vien ir novājināta imūnsistēma vai pirmajos dzīves gados radušās veselības problēmas, kas palielina risku, inficējoties ar šo nāvējošo vīrusu, saslimt nopietnāk; tā kā lielākajā daļā bēgļu nometņu netiek piedāvāti piemēroti veselības aprūpes pakalpojumi, lai pienācīgi reaģētu uz bērnu un viņu ģimeņu vajadzībām; |
| --- | --- |

V.

tā kā saskaņā ar UNHCR 2021. gada izglītības ziņojumu puse no visiem bēgļu bērniem neapmeklē skolu; tā kā bēgļu bērniem ir liegtas tālmācības iespējas; tā kā bērnu bēgļu, jo īpaši pārpildītajās bēgļu nometnēs dzīvojošo bērnu, dzīves apstākļi bieži veicina vīrusa izplatīšanos un kavē sanitāro noteikumu ievērošanu; tā kā nometnēs valdošā situācija saistībā ar Covid-19 ir bērnu veselības krīze, jo daudziem bērniem bieži vien ir novājināta imūnsistēma vai pirmajos dzīves gados radušās veselības problēmas, kas palielina risku, inficējoties ar šo nāvējošo vīrusu, saslimt nopietnāk; tā kā lielākajā daļā bēgļu nometņu netiek piedāvāti piemēroti veselības aprūpes pakalpojumi, lai pienācīgi reaģētu uz bērnu un viņu ģimeņu vajadzībām;

| W. | tā kā Covid-19 vakcīnu nevienlīdzīgais sadalījums visā pasaulē nesamērīgi ietekmē valstis ar zemiem ienākumiem, |
| --- | --- |

W.

tā kā Covid-19 vakcīnu nevienlīdzīgais sadalījums visā pasaulē nesamērīgi ietekmē valstis ar zemiem ienākumiem,

| 1. | atzīst un atzinīgi vērtē darbu, ko veic skolotāji, visu veidu pedagogi un atbalsta darbinieki, kuri ātri pielāgojās Covid-19 pandēmijai un nodrošināja mācību procesa turpināšanu bērniem un pusaudžiem; atzinīgi vērtē starptautisko un vietējo pilsoniskās sabiedrības organizāciju, privātpersonu un uzņēmumu iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt bērnus ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām, tālmācības kursiem un citiem mācību materiāliem, jo īpaši valstīs, kurās bērniem ir ierobežota piekļuve tālmācībai vai vispār nav pieejama apmācība; mudina Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un dalībvalstis veicināt bērnu tiesībās balstītu pieeju globālajiem centieniem mazināt Covid-19 pandēmijas ietekmi uz izglītības pieejamību bērniem, pamatojoties uz nediskriminācijas principu un rīkojoties bērna vislabākajās interesēs un bērnu līdzdalības nodrošināšanas nolūkā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīst, ka izglītība ir transversāls jautājums, kas skar visas ilgtspējīgas attīstības dimensijas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē UNESCO 2021. gada pasaules konferencē par izglītību ilgtspējīgai attīstībai pausto apņemšanos un Berlīnes deklarācijas pieņemšanu; uzstāj, ka ir jānodrošina kvalitatīva izglītība visiem bērniem, jo tā ir viena no iespējām, kā īstenot visus IAM, un uzsver, ka ir svarīgi ilgtspējīgu attīstību integrēt visos izglītības un apmācības līmeņos no agrīnas bērnības līdz terciārajai un pieaugušo izglītībai, tostarp profesionālajai izglītībai un apmācībai, neformālajai izglītībai un ikdienējai izglītībai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzstāj, ka ES ir jāuzņemas vadošā loma attiecībā uz ietekmi izglītības jomā, kas ļauj dalībvalstīm pilnībā īstenot savas spējas, lai atbalstītu bērnu izglītību visā pasaulē un paustu savu pārliecību šajā jomā; uzsver, ka topošajai Eiropas izglītības telpai ir būtiska nozīme, jo tā sniegs nozīmīgu iespēju īstenot plašāku starptautisku sadarbību, lai veidotu sinerģijas izglītības jomā ārpus Eiropas nolūkā izstrādāt kopīgas pieejas un risinājumus kopīgām problēmām; mudina Komisiju divkāršot centienus, lai izstrādātu stratēģiju šajā jomā ar skaidru pārskatu un mērķiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver to, cik svarīgi ir garantēt bērnu tiesības uz izglītību un katram bērnam dot iespēju atgriezties skolā, un aicina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis atbalstīt trešo valstu iestādes, lai tās savos atveseļošanas plānos par prioritāti noteiktu skolu darbības atjaunošanu, tostarp atbalstu skolotājiem, lai palīdzētu bērniem atgūt zaudētās zināšanas, un atbalstu bērnu labklājībai, jo skolas ir ļoti svarīgas bērnu mācībām, drošībai, veselībai, uzturam un vispārējai labklājībai; aicina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis atbalstīt trešo valstu iestādes, lai nodrošinātu, ka visi bērni var izmantot savas tiesības uz pamatizglītību, un rīkoties, lai nodrošinātu, ka vidējā izglītība ir pieejama un piekļūstama; turklāt aicina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis atbalstīt trešo valstu iestādes digitālo mācīšanās un apmācības metožu izstrādē un īstenošanā un veicināt to, ka internets ir pieejams visiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka valstu atveseļošanas plānos un ES un starptautisko finanšu iestāžu vadītajās palīdzības programmās par prioritāti ir jānosaka uzlabot iekšzemes resursu izmantošanu, aizsargāt un ievērojami palielināt iekšzemes izdevumus sociālajās nozarēs, jo īpaši izglītībā un veselībā, un uzlabot šo izdevumu kvalitāti; šajā sakarībā uzstāj, ka ir jānodrošina taisnīga sadale un finansēšana, lai nelabvēlīgā situācijā esošie, nabadzīgie un marginalizētie bērni, jo īpaši meitenes, jaunieši un ģimenes netiktu atstāti novārtā; uzsver, ka visiem centieniem mazināt Covid-19 pandēmijas ietekmi uz izglītības pieejamību būtu jānotiek, ņemot vērā bērna vislabākās intereses, un ka šādos pasākumos ir jāievēro bērnu tiesības saņemt informāciju, pilnvērtīgas iespējas un iespējas tikt uzklausītiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka ir būtiski ņemt vērā vecāku sociālo situāciju un atbalstīt ģimenes, kuru ienākumi Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes dēļ ir samazinājušies; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzīst, ka kvalitatīvas izglītības nodrošināšanai ir jābūt ES un dalībvalstu oficiālās attīstības palīdzības prioritātei; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka piespiedu pārvietošanas rezultātā pieaug bēgļu vidē dzīvojošo cilvēku skaits; aicina Komisiju atbalstīt prasmju nodošanu bēgļu nometnēs un spēcīgu izglītības atbalstu bēgļiem un pārvietotām personām, lai stiprinātu viņu integrāciju un iesaistīšanos ienākumus radošās darbībās; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž bažas par to, ka pandēmija joprojām finansiāli ietekmē izglītības finansēšanu, ņemot vērā to, ka lielākā daļa UNESCO dalībvalstu vēl nav sasniegušas robežvērtību 4–6 % no IKP jeb 15–20 % no publiskajiem izdevumiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver netaisnību, ko centienos cīnīties pret pandēmiju rada nevienlīdzīga piekļuve vakcīnām, kuras rezultātā rodas nevienlīdzīgas aizsardzības iespējas; uzsver, ka pandēmiju var izbeigt tikai, ja pret to vēršas globālā mērogā, un vakcīnām ir jābūt pieejamām visiem; aicina dalībvalstis palielināt savu ieguldījumu ANO COVAX programmā un šīs programmas vispārējo efektivitāti, lai garantētu trešām valstīm pietiekamu piekļuvi Covid-19 vakcīnām un tādējādi tās varētu īstenot valsts Covid-19 vakcinācijas kampaņas, kas atbilst valstu kompetento sabiedrības veselības iestāžu un Pasaules Veselības organizācijas noteiktajām vadlīnijām, tādējādi nodrošinot skolēnu ātru atgriešanos skolās; mudina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis cieši sadarboties ar transatlantiskajiem sabiedrotajiem un starptautiskajiem partneriem, lai palielinātu Covid-19 vakcīnu globālo piedāvājumu, nodrošinot taisnīgu sadali valstīm un iedzīvotājiem, kam tas visvairāk nepieciešams, un tiecoties uzlabot globālo piekļuvi cenas ziņā pieejamiem ar Covid-19 saistītiem medicīniskajiem izstrādājumiem un novērst globālos ražošanas ierobežojumus un piegādes trūkumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina ES sadarbībā ar ASV un citām Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) dalībvalstīm paplašināt ražošanas un piegādes iespēju klāstu, lai nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi diagnostikai, vakcīnām, terapijas līdzekļiem un citiem attiecīgiem veselības produktiem, kas vajadzīgi Covid-19 ierobežošanai, profilaksei un ārstēšanai, un nodrošināt, ka šie mērķi tiek sasniegti līdz PTO 12. ministru konferencei; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis atbalstīt trešo valstu iestādes drošas skolas pasākumu finansēšanā un īstenošanā, tostarp nodrošinot higiēnas piederumus un daloties ar informāciju par roku mazgāšanu un citiem higiēnas pasākumiem, kā arī turpinot nodrošinot ēdināšanas pakalpojumus skolas vecuma bērniem un jauniešiem; uzsver, ka skolu maltītes un tīrs ūdens ir ļoti svarīgs, lai nodrošinātu bērnu uzturu, augšanu un attīstību, jo spēcīgi stimulē bērnus, jo īpaši meitenes un bērnus no visnabadzīgākajām un atstumtākajām kopienām, atgriezties skolā pēc ierobežojumu atcelšanas; šajā sakarībā uzsver skolotāju un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku, tostarp uz ticību balstītu organizāciju, reliģisko kopienu un NVO, nozīmi veselības veicināšanā un Covid-19 pandēmijas apkarošanā, kā arī bērnu un viņu ģimeņu atbalstīšanā, palīdzot viņiem pārvarēt veselības krīzes radītās problēmas un grūtības, uzlabojot viņu labklājību un nodrošinot apmācības un izglītības programmas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis atbalstīt trešo valstu iestādes izglītības riska mazināšanas un pārvaldības plānu izstrādē, izmantojot noturības plānošanu; uzsver to, cik svarīgi ir jau tagad izstrādāt un garantēt ārkārtas situāciju plānošanas un krīzes reaģēšanas plānus, lai samazinātu Covid-19 izplatīšanās risku skolās un mazinātu skolu slēgšanas ietekmi uz bērniem un viņu ģimenēm, jo īpaši uz nabadzīgākajiem un atstumtākajiem bērniem, kā arī bērniem, kam ir smaga invaliditāte; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību par prioritāti noteikt bērnus konfliktu skartās teritorijās un viņu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver to, ka skolu slēgšana varētu ietekmēt vecāku profesionālos pienākumus, ja viņiem vienlaikus jārūpējas par bērniem; uzsver, ka ir svarīgi sniegt strādājošiem vecākiem pienācīgus resursus un norādījumus par tālmācību, ārpusskolas aktivitātēm un psiholoģiskā atbalsta metodēm, lai līdzsvarotu darbu no mājām un mājmācību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka ir svarīgi sniegt izglītojošu un psihosociālu atbalstu bērniem un ģimenēm, kuriem ir jāievēro pašizolācija, lai samazinātu inficēšanās risku, nolūkā mazināt stresu un satraukumu mājās; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis atbalstīt trešo valstu iestādes, proaktīvi nākot klajā ar vadlīnijām par paraugpraksi tālmācībā un nodrošinot, ka tiek izmantoti piemēroti un droši rīki, mācību programmas un tehnoloģijas un ka tās ir pieejamas bērniem no ģimenēm ar zemiem ienākumiem, lauku, pirmiedzīvotāju un migrantu bērniem, sociāli atstumtiem bērniem un bērniem ar invaliditāti vai mācīšanās grūtībām, bērniem alternatīvajā aprūpē, bērniem ieslodzījuma vietās un bērniem, kas dzīvo attālos reģionos vai vidē, kur viņiem ir liegta brīvība vai kur interneta pieejamība nav plaši izplatīta; uzsver digitālās apmācības potenciālu, kas izglītības iestādēm ļauj ātri un plaši sasniegt visus bērnus, vienlaikus veicinot partnerības un sadarbību ar plašu pilsoniskās sabiedrības, kā arī publiskā un privātā sektora dalībnieku loku; tomēr uzstāj, ka ar ieguldījumiem digitālajā izglītībā ir jācenšas samazināt digitālo plaisu un šiem ieguldījumiem jābūt pielāgotiem kontekstam, jāatbilst bērna interesēm un tie nedrīkst kaitēt pamatizglītības infrastruktūras un personāla atbalstam, kā arī mācībām klātienē; tomēr atgādina, ka piekļuve digitālajām tehnoloģijām pandēmijas laikā joprojām nav bijusi taisnīga vai plaši izplatīta; uzskata, ka šajā nozarē ir vajadzīgi lieli ieguldījumi gan apmācības, gan finansējuma ziņā; prasa ES un tās dalībvalstīm turpināt nodrošināt skolotājiem, vecākiem un studentiem pieejamus izglītības resursus un brīvu piekļuvi digitālajiem rīkiem; šajā sakarībā uzsver, ka visiem digitālajiem rīkiem ir jāgarantē bērnu privātums un personas datu aizsardzība, kā arī dzimumresponsīva satura un bērnu dzīves atšķirīgās realitātes ievērošana; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju un EĀDD saglabāt stabilu finansējumu izglītībai, izmantojot visus pieejamos ES finanšu instrumentus, saskaņā ar instrumentā “Globālā Eiropa” noteikto 10 % kritēriju izglītībai un padarīt pieejamu lielāku finansējumu, lai palielinātu noturību pret pašreizējām un turpmākām krīzēm; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis atbalstīt trešo valstu iestādes, lai nodrošinātu bērniem pienācīgu aprūpi, tostarp izstrādājot ārkārtas rīcības plānu to bērnu aprūpei, kuri kļuvuši par bāreņiem vai kuri palikuši bez pienācīgas aprūpes tādēļ, ka viņu pieaugušajiem aprūpētājiem smagas saslimšanas ar Covid-19 dēļ ir nepieciešama hospitalizācija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju saskaņā ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI) — “Eiropa pasaulē” izveidot saikni starp iespējamām ieguldījumu riska mazināšanas darbībām un finansiālo atbalstu izglītības un profesionālās apmācības pieejamībai, jo īpaši, lai izveidotu atbilstošu infrastruktūru un apmācību skolotājiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju un EĀDD atbalstīt trešo valstu valdības spēcīgāku dzimumresponsīvu un iekļaujošu izglītības sistēmu izstrādē un turpmākā pilnveidē, vienlaikus izskaužot visu veidu dzimumbalstītu vardarbību pret sievietēm un meitenēm; atgādina, ka ANO ir noteikusi izglītības pieejamību sievietēm par vienu no pamattiesībām; uzskata, ka meiteņu izglītības palielināšanai un atbalstam, kas tiek sniegts sieviešu līdzdalībai izglītībā un karjerā zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) jomās vajadzētu būt prioritāram ES un starptautiskās attīstības kopienas politikas mērķim; šajā sakarībā uzstāj, ka meitenēm ir jābūt iespējai pabeigt izglītību un piekļūt vecumam atbilstošai informācijai un pakalpojumiem bez diskriminācijas un dzimumu aizspriedumiem un ar vienlīdzīgām iespējām īstenot savu potenciālu; uzsver to, ka ir steidzami jānovērš ar dzimumu saistīti šķēršļi izglītībai, piemēram, tiesību akti, politika un kaitīgas sociālās un kultūras normas, kas liedz meitenēm turpināt izglītību grūtniecības, laulību vai bērna piedzimšanas gadījumā; mudina ar izglītības palīdzību cīnīties pret dzimumu stereotipiem un kaitīgām sociālajām un kultūras normām un novērst vardarbību, izmantojot dzimumsensitīvas izglītības programmas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nosoda to, ka miljoniem meiteņu visā pasaulē nav pieejama izglītība un šī iemesla dēļ viņas ir pakļautas atkarībai un lielākam vardarbības un ekspluatācijas riskam, jo īpaši gadījumos, kad pie varas esošās iestādes sistemātiski liedz sievietēm un meitenēm piekļuvi izglītībai, darbam un sabiedriskajai dzīvei; izturas noraidoši pret jebkādas tādas prakses ļaunprātīgu izmantošanu vai instrumentalizāciju, kas rada diskrimināciju attiecībā uz izglītības pieejamību un liek slēgt skolas; prasa izbeigt šādu praksi un mudina atkal atvērt visas skolas meitenēm un sievietēm; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju un EĀDD saglabāt un vēl vairāk stiprināt pēdējo 20 gadu sasniegumus meiteņu un sieviešu izglītībā Afganistānā; mudina piešķirt nepieciešamos līdzekļus no ES humānās palīdzības paketes Afganistānai, lai starptautiskās un vietējās organizācijas varētu veicināt meiteņu un sieviešu izglītības iestāžu atkārtotu atvēršanu un kā pagaidu pasākumu izstrādāt tālmācības programmas; aicina līdzīgu uzmanību pievērst Afganistānas bērnu un jauniešu izglītībai valstīs, kas uzņem bēgļus no Afganistānas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka tiesības uz izglītību un informāciju par seksuālo un reproduktīvo veselību, ģimenes plānošanu, mūsdienīgām kontracepcijas metodēm, drošiem un likumīgiem abortiem un mātes, pirmsdzemdību un pēcdzemdību veselības aprūpi ir jāgarantē visiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju, EĀDD un ES dalībvalstis, kā arī trešo valstu valdības izstrādāt īpašas programmas, lai pārvaldītu un mazinātu Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz bērniem, skolotājiem un viņu kopienām garīgās veselības un psihosociālo aspektu jomā, kā arī izstrādāt īpašas bērniem, vecākiem un skolotājiem paredzētas preventīvas kampaņas par riskiem, ko rada interneta izmantošana, piemēram, uzmākšanos, cilvēktirdzniecību, seksuālo vardarbību un iebiedēšanu tiešsaistē, kā arī veicināt īpašus plānus, lai palīdzētu bērniem, kas cietuši no šādām darbībām, un viņu vecākiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka ir vajadzīgas vecumam atbilstošas, uz pierādījumiem balstītas, visaptverošas dzimumizglītības programmas, lai mazinātu meiteņu un jaunu sieviešu neaizsargātību pret agrīnām dzemdībām un neplānotu grūtniecību, bērnu laulībām, prostitūciju, inficēšanos ar HIV un dzimumbalstītu vardarbību; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda, ka skolēnu īpatsvars attiecībā pret apmācītiem skolotājiem Subsahāras reģionā joprojām ir augsts, neraugoties uz ES dažādajiem centieniem un tās sniegto palīdzību; uzsver, ka vidējais rādītājs reģionā ir 58 skolēni uz apmācītu skolotāju pamatskolas līmenī un 43 skolēni uz apmācītu skolotāju vidusskolas līmenī; norāda, ka daudzām jaunattīstības valstīm neizdodas efektīvi izmantot resursus un ka ļoti bieži lielāki izdevumi izglītībai nenozīmē lielāku mācīšanos un cilvēkkapitāla uzlabošanu; uzsver skolotāju lomu visos līmeņos mācību veicināšanā, tehnoloģiju nozīmi mācību procesā un skolu un izglītības sistēmu efektīvu pārvaldību šajās valstīs; atgādina, ka saskaņā ar UNESCO sniegto informāciju ir jāpieņem darbā vismaz 15 miljoni skolotāju, lai sasniegtu ar izglītību saistītos mērķus Subsahāras Āfrikā līdz 2030. gadam saskaņā ar 4. IAM; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju, EĀDD un ES dalībvalstis atbalstīt partnervalstu iestādes, lai risinātu izglītības sistēmu problēmas, kas saistītas ar spēju izturēt turpmākās krīzes, nolūkā padarīt sistēmas noturīgākas un iekļaujošākas, īstenot izglītības atveseļošanas programmas, aizsargāt izglītības budžetus, veikt mērķtiecīgus ieguldījumus kvalitatīvā, cenas ziņā pieejamā un iekļaujošā izglītībā, tostarp izglītības tehnoloģijās, skolotāju apmācībā un citos resursos, lai nodrošinātu, ka bērni un jaunieši pilnībā izmanto savu potenciālu, ir sagatavoti dzīvei un nezaudē iespējas vēlāk iekļauties darba tirgū, vienlaikus ievērojot katra bērna izglītības vajadzības un tiesības; uzsver, ka tālmācības programmās, kas paredzētas turpmāku krīžu pārvarēšanai, ir jāietver dažādi mācību materiāli, tostarp drukāti materiāli, lai šīs programmas būtu pieejamas visnelabvēlīgākajā situācijā esošiem un atstumtiem bērniem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē UNESCO Parīzes deklarāciju “Global Call for Investing in the Futures of Education” (“Globāls aicinājums investēt izglītības nākotnē”); mudina valstis visā pasaulē uzskatīt izglītību par ieguldījumu, nevis par izdevumiem; uzskata, ka atbilstīgs un efektīvs finansiāls atbalsts izglītībā ir priekšnoteikums, lai izskaustu nabadzību un uzlabotu labklājību, jo īpaši laikā, kad publiskie resursi kļūst arvien ierobežotāki konkurējošu vajadzību dēļ smagi skartajās nozarēs, piemēram, veselības aprūpē un izglītībā; mudina Komisiju un dalībvalstis savās starptautiskajās attīstības un palīdzības stratēģijās būtiski palielināt izglītības finansējumu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka jaunieši ir visvērtīgākais resurss jaunattīstības valstu ekonomiskās attīstības veicināšanai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atgādina, ka pasaules sabiedrība ir apņēmusies līdz 2030. gadam uzlabot izglītības kvalitāti (4. IAM); |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina palielināt starptautisko izglītības apmaiņu starp jauniešiem Āfrikā un ES, izmantojot tādas programmas kā “Erasmus” un “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, kuru mērķis ir palīdzēt jaunajiem uzņēmējiem apgūt uzņēmējdarbības vadīšanai vajadzīgās prasmes; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina dalībvalstis ņemt vērā to, ka Covid-19 veselības krīze ir saasinājusi Sīrijas nometnēs aizturēto personu situāciju, un nekavējoties repatriēt visus šajās nometnēs turētos Eiropas bērnus, nodrošinot, ka galvenais apsvērums ir bērna intereses; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka ir svarīgi atveseļošanas plānos iekļaut profesionālo apmācību un otrās iespējas programmas, lai palīdzētu bērniem un jauniešiem iekļūt darba tirgū; aicina Komisiju, EĀDD, dalībvalstis un trešās valstis piedāvāt jauniešiem vēlamās nākotnes perspektīvas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka ir svarīgi papildināt ieguldījumus apmācībā un izglītībā ar atbalstu darbvietu radīšanai, lai nodrošinātu labākas nākotnes perspektīvas nākamajai jauniešu paaudzei Āfrikā un citos jaunattīstības reģionos; norāda, ka publiskā un privātā sektora partnerība ir īpaši svarīga, lai sasniegtu 8. IAM par piekļuvi pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai; uzsver, cik svarīga ir vidējā, tehniskā un profesionālā izglītība, kurai ir ļoti būtiska nozīme jauniešu nodarbināmībā un ilgtspējīgā attīstībā; turklāt norāda, ka Āfrikas jauniešu skaita pieauguma dēļ pirmkārt un galvenokārt ir nepieciešams atbalsts kvalitatīvai izglītībai un profesionālo prasmju apguvei, lai palielinātu mobilitāti un piekļuvi tirgiem un tiesībām; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Eiropas Savienību sadarbībā ar privāto sektoru veicināt ieguldījumus profesionālajā apmācībā un mūžizglītībā un stiprināt izglītības struktūras, lai izmantotu cilvēkkapitālu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver skolotāju profesionālās kvalifikācijas celšanas un viņiem piešķirtā finansiālā atbalsta palielināšanas nozīmi un to, ka ir svarīgi dot viņiem iespējas risināt problēmu, kas saistīta ar mācībās gūto zināšanu zaudējumu skolēnu vidū, lai viņi varētu reaģēt uz bērnu personīgajiem sociālajiem apstākļiem, ģimenes stāvokli un garīgās veselības aspektiem un iekļaut savā mācību darbā digitālās tehnoloģijas; uzsver, ka ir steidzami jāizmanto iespēja un jānovirza līdzekļi, kas paredzēti atveseļošanai pēc Covid-19 pandēmijas, un paātrinātie inovatīvie pasākumi, lai pandēmijas laikā nodrošinātu tālmācību, pārveidotu izglītību un veidotu vairāk uz nākotni vērstas, iekļaujošākas, elastīgākas un noturīgākas sistēmas; uzskata, ka ar šīm jaunajām pieejām ir jāpievēršas zināšanu zudumam, jānovērš priekšlaicīga mācību pārtraukšana un jānodrošina skolēnu, skolotāju un darbinieku sociālā un emocionālā labklājība; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver neformālās un ikdienējās izglītības, pilsoniskās izglītības un brīvprātīgā darba nozīmi; aicina Komisiju atbalstīt trešās valstis vispārīgo prasmju atzīšanas uzlabošanā; uzstāj, ka jāveicina paaudžu solidaritātes un mentorēšanas prakse, lai mazinātu nevienlīdzību, atstumtību vai priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina valstīs un reģionos, kā arī to starpā paātrināt vispārēju zināšanu apmaiņu un mobilitāti visos izglītības līmeņos, vienlaikus atzīstot globālo attiecību sarežģīto un pretrunīgo vēsturi un uzsverot, cik svarīgi ir ar izglītības palīdzību popularizēt mantojumu, kultūras identitāti, vēsturi, mākslu un globālo pilsoniskumu; norāda uz iespējām, ko šajā nolūkā sniedz tiešsaistes apmaiņas un ceļošanas apvienošana; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt un stiprināt izpratnes veicināšanas pasākumus saistībā ar klimata pārmaiņām, vides aizsardzību un to ietekmi uz bērniem un nākamajām paaudzēm; aicina noteikt vides izglītību par vienu no skolu mācību programmu pamatelementiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver fiziskās audzināšanas svarīgo nozīmi skolās, jo fiziskajām aktivitātēm un veselīgam dzīvesveidam ir būtiska loma izglītojamo veselības uzlabošanā; tādēļ aicina Komisiju un EĀDD atbalstīt valstu iestādes, lai nodrošinātu pietiekamas un drošas sporta iespējas skolās un kvalificētu sporta skolotāju apmācību; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vērš uzmanību uz to, ka ir jāizmanto sinerģija starp kultūru un izglītību, lai veidotu ilgtspējīgas, iekļaujošas un noturīgas sabiedrības; šajā sakarībā aicina Komisiju un EĀDD atbalstīt valstu iestādes mākslas un kultūras integrēšanā skolu mācību un ārpusskolas programmās, lai papildinātu izglītojamo izglītības un mācīšanās pieredzi trešās valstīs; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzskata, ka valstu valdībām un to kompetentajām valsts, reģionālajām vai vietējām iestādēm bērniem draudzīgā veidā ir jāsazinās ar viņiem, lai izskaidrotu pasākumus, kas veikti Covid-19 izplatības ierobežošanas nolūkā, un tādējādi palielinātu informētību par Covid-19 ietekmi, riskiem un draudiem un informētu bērnus par viņu tiesībām; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka jo īpaši klātienes mācību vidē ir svarīgi apgūt prasmes, kas nodrošinās bērnu attīstības iespējas visa mūža garumā, piemēram, attiecībā uz personiskām attiecībām, mācīšanās prasmēm, empātiju un sadarbību; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt bērniem iespēju iesaistīties spēlēs un izklaides pasākumos, kas ir būtisks viņu attīstības elements, kā atzīts ANO Konvencijas par bērna tiesībām 31. pantā; aicina veikt pasākumus, lai veicinātu brīvā laika pavadīšanas un kultūras pasākumu pieejamības iespējas bērniem gan kā tiesības pašas par sevi, gan kā līdzekli viņu garīgās veselības un vispārējās labklājības stiprināšanai; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atkārtoti aicina visas ANO dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, ratificēt ANO Konvenciju par bērna tiesībām, un vienlaikus uzsver, cik svarīgi ir padarīt šo galveno cilvēktiesību instrumentu efektīvu visā pasaulē; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver to, ka ir pienācīgi jāizvērtē, jāveic turpmāki pasākumi un jāuzrauga krīzes laikā īstenoto iniciatīvu ietekme, lai apzinātu trūkumus un nepilnības un noteiktu, kā tās var kompensēt; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pauž apņēmību noteikt izglītību par vienu no galvenajiem diskusiju tematiem parlamentu delegāciju darbā, jo īpaši apvienotajās parlamentārajās asamblejās, piemēram, ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Jo īpaši vispārējo komentāru Nr. 5 par vispārējiem Konvencijas par bērna tiesībām īstenošanas pasākumiem, Nr. 6 par izturēšanos pret nepavadītiem un nošķirtiem bērniem ārpus viņu izcelsmes valsts, Nr. 10 par bērna tiesībām juvenālajā justīcijā, Nr. 12 par bērna tiesībām tikt uzklausītam, Nr. 13 par bērna tiesībām uz brīvību no jebkādas vardarbības, Nr. 14 par bērna tiesībām uz to, lai primāri tiktu ņemtas vērā viņa intereses, Nr. 15 par bērna tiesībām uz augstāko iespējamo veselības aizsardzības līmeni un Nr. 16 par valsts pienākumiem attiecībā uz uzņēmējdarbības nozares ietekmi uz bērna tiesībām.

(2)  OV C 232, 16.6.2021., 2. lpp.

(3)  OV C 474, 24.11.2021., 130. lpp.

(4)  UNICEF Pētniecības birojs, “COVID-19: Missing More Than a Classroom – The impact of school closures on children’s nutrition” (“Covid-19: situācija, kad pietrūkst daudz vairāk nekā tikai izglītība — skolu slēgšanas ietekme uz bērnu uzturu”), 2021. gada janvāris.

(5)  UNESCO, faktu lapa Nr. 46, “More Than One-Half of Children and Adolescents Are Not Learning Worldwide” (“Vairāk nekā puse bērnu un jauniešu visā pasaulē neiegūst izglītību”), 2017. gada septembris.

(6)  ANO 2021. gada ziņojums par ilgtspējīgas attīstības mērķiem, 2021. gada 15. jūlijs.

(7)  UNESCO, “How many students are at risk of not returning to school?” (“Cik skolēnus apdraud risks neatgriezties skolā?”), 2020. gada 30. jūlijs.

(8)  Eiropola 2020. gada 19. jūnija paziņojums presei “Exploiting Isolation: Sexual Predators Increasingly Targeting Children during COVID Pandemic” (“Izolācijas izmantošana: Covid-19 pandēmijas laikā pieaug seksuālā vardarbība pret bērniem”).

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/54 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/54

---

P9_TA(2022)0139

Sieviešu ekonomiskās neatkarības sasniegšana ar uzņēmējdarbību un pašnodarbinātību

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcija par sieviešu ekonomiskās neatkarības sasniegšanu ar uzņēmējdarbību un pašnodarbinātību (2021/2080(INI))

(2022/C 465/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, 3. panta 3. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, 3. panta 3. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. panta 1. punktu, 23. pantu un 33. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. panta 1. punktu, 23. pantu un 33. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai” (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai” (COM(2020)0103),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumu “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumu “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (COM(2020)0274),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101),

| — | ņemot vērā Komisijas Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ģenerāldirektorāta 2020. gada pētījumu “Sievietes digitālajā laikmetā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ģenerāldirektorāta 2020. gada pētījumu “Sievietes digitālajā laikmetā”,

| — | ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par ārējiem faktoriem, kas rada šķēršļus Eiropas sieviešu uzņēmējdarbībai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par ārējiem faktoriem, kas rada šķēršļus Eiropas sieviešu uzņēmējdarbībai (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 28. aprīļa rezolūciju par dzimumu līdztiesību un sieviešu iespēju palielināšanu digitālajā laikmetā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 28. aprīļa rezolūciju par dzimumu līdztiesību un sieviešu iespēju palielināšanu digitālajā laikmetā (2),

| — | ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par sieviešu ekonomisko iespēju palielināšanu privātajā un publiskajā sektorā ES (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par sieviešu ekonomisko iespēju palielināšanu privātajā un publiskajā sektorā ES (3),

| — | ņemot vērā 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm, izmantojot digitālo nozari (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm, izmantojot digitālo nozari (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par digitālās plaisas starp dzimumiem novēršanu: sieviešu līdzdalība digitālajā ekonomikā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par digitālās plaisas starp dzimumiem novēršanu: sieviešu līdzdalība digitālajā ekonomikā (5),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu Covid-19 krīzes laikā un pēc tās (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu Covid-19 krīzes laikā un pēc tās (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par ES dzimumu līdztiesības stratēģiju (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par ES dzimumu līdztiesības stratēģiju (7),

| — | ņemot vērā 2021. gada 10. jūnija rezolūciju par dzimumu līdztiesības veicināšanu ar zinātni, tehnoloģiju, inženierzinātnēm un matemātiku (STEM) saistītā izglītībā un karjeras veidošanā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 10. jūnija rezolūciju par dzimumu līdztiesības veicināšanu ar zinātni, tehnoloģiju, inženierzinātnēm un matemātiku (STEM) saistītā izglītībā un karjeras veidošanā (8),

| — | ņemot vērā pētījumu “Lauku sieviešu profesionālais statuss Eiropas Savienībā”, ko 2019. gada maijā publicēja Parlamenta Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departaments, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Lauku sieviešu profesionālais statuss Eiropas Savienībā”, ko 2019. gada maijā publicēja Parlamenta Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departaments,

| — | ņemot vērā pētījumu “Sieviešu ekonomisko iespēju palielināšana, izmantojot uzņēmējdarbību un uzņēmējdarbības vadību ESAO valstīs”, ko 2014. gadā publicēja Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Nodarbinātības, darbaspēka un sociālo lietu direktorāts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Sieviešu ekonomisko iespēju palielināšana, izmantojot uzņēmējdarbību un uzņēmējdarbības vadību ESAO valstīs”, ko 2014. gadā publicēja Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Nodarbinātības, darbaspēka un sociālo lietu direktorāts,

| — | ņemot vērā pētījumu “Pieaugušo finanšpratības starptautiskais apsekojums”, ko ESAO publicēja 2020. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Pieaugušo finanšpratības starptautiskais apsekojums”, ko ESAO publicēja 2020. gadā,

| — | ņemot vērā 2. nodaļu pētījumā “Pazudušie uzņēmēji 2019. gadā: rīcībpolitika iekļaujošai uzņēmējdarbībai”, ko ESAO publicēja 2019. gada decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2. nodaļu pētījumā “Pazudušie uzņēmēji 2019. gadā: rīcībpolitika iekļaujošai uzņēmējdarbībai”, ko ESAO publicēja 2019. gada decembrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) dzimumu līdztiesības indeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) dzimumu līdztiesības indeksu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 6. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 6. pantu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM),

| — | ņemot vērā rezultātu pārskatu “Sievietes digitālajā jomā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezultātu pārskatu “Sievietes digitālajā jomā”,

| — | ņemot vērā pētījumu “Sieviešu uzņēmējdarbība un pašnodarbinātība, tostarp ar dzimumu saistītas uzņēmumu sociālās atbildības aspekti”, ko 2020. gada maijā Iekšpolitikas ģenerāldirektorātā publicēja Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departaments, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Sieviešu uzņēmējdarbība un pašnodarbinātība, tostarp ar dzimumu saistītas uzņēmumu sociālās atbildības aspekti”, ko 2020. gada maijā Iekšpolitikas ģenerāldirektorātā publicēja Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas Inovācijas finanšu konsultatīvās nodaļas 2020. gada jūnijā publicēto pētījumu “Sieviešu uzņēmēju finansēšana. Kā veicināt izaugsmi?”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas Inovācijas finanšu konsultatīvās nodaļas 2020. gada jūnijā publicēto pētījumu “Sieviešu uzņēmēju finansēšana. Kā veicināt izaugsmi?”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9-0096/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9-0096/2022),

| A. | tā kā dzimumu līdztiesība ir ES pamatvērtība un galvenais mērķis un ir uzskatāma par galveno priekšnoteikumu tam, lai sievietes un meitenes pilnībā izmantotu cilvēktiesības, un tā kā tai ir būtiska nozīme sieviešu un meiteņu iespēju palielināšanā, viņu potenciāla pilnīgā izmantošanā un ilgtspējīgas un iekļaujošas sabiedrības izveidē; tā kā dzimumdiskriminācijai, kas pamatojas uz stereotipiem un nevienlīdzību, kā arī intersekcionālai diskriminācijai, cita starpā dzimuma, rases, etniskās vai sociālās izcelsmes vai invaliditātes, dzimumorientācijas, dzimtiskās identitātes vai dzimuma pašizpausmes dēļ, ir negatīvas sociālās un ekonomiskās sekas un tā ietekmē to, kā sievietes saskaras ar problēmām, tostarp veicot uzņēmējdarbību un kļūstot par pašnodarbinātām; |
| --- | --- |

A.

tā kā dzimumu līdztiesība ir ES pamatvērtība un galvenais mērķis un ir uzskatāma par galveno priekšnoteikumu tam, lai sievietes un meitenes pilnībā izmantotu cilvēktiesības, un tā kā tai ir būtiska nozīme sieviešu un meiteņu iespēju palielināšanā, viņu potenciāla pilnīgā izmantošanā un ilgtspējīgas un iekļaujošas sabiedrības izveidē; tā kā dzimumdiskriminācijai, kas pamatojas uz stereotipiem un nevienlīdzību, kā arī intersekcionālai diskriminācijai, cita starpā dzimuma, rases, etniskās vai sociālās izcelsmes vai invaliditātes, dzimumorientācijas, dzimtiskās identitātes vai dzimuma pašizpausmes dēļ, ir negatīvas sociālās un ekonomiskās sekas un tā ietekmē to, kā sievietes saskaras ar problēmām, tostarp veicot uzņēmējdarbību un kļūstot par pašnodarbinātām;

| B. | tā kā sieviešu uzņēmējdarbība veicina sieviešu emancipāciju un iespēju palielināšanu; tā kā laikposmā no 2014. līdz 2018. gadam pilnas slodzes uzņēmēju vidējie gada ienākumi vīriešiem un sievietēm bija vienādi (9); tā kā sieviešu ekonomiskā neatkarība un iespēju palielināšana ir būtiska, lai īstenotu sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesību, un ietver spēju vienlīdzīgi piedalīties darba tirgos, piekļuvi ražošanas resursiem un to kontroli, kontroli pār savu laiku, dzīvi un ķermeni, personisko izaugsmi un jēgpilnu līdzdalību ekonomisko lēmumu pieņemšanā visos līmeņos; tā kā, lai veicinātu ekonomisko neatkarību, ir jāsekmē sieviešu uzņēmējdarbība un pašnodarbinātība, to papildinot ar attiecīgiem pasākumiem, lai nodrošinātu sieviešu vienlīdzīgu dalību darba tirgū, vienādu samaksu par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu, piekļuvi pienācīgam darbam un sadzīves un aprūpes pienākumu sadali un atzīšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā sieviešu uzņēmējdarbība veicina sieviešu emancipāciju un iespēju palielināšanu; tā kā laikposmā no 2014. līdz 2018. gadam pilnas slodzes uzņēmēju vidējie gada ienākumi vīriešiem un sievietēm bija vienādi (9); tā kā sieviešu ekonomiskā neatkarība un iespēju palielināšana ir būtiska, lai īstenotu sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesību, un ietver spēju vienlīdzīgi piedalīties darba tirgos, piekļuvi ražošanas resursiem un to kontroli, kontroli pār savu laiku, dzīvi un ķermeni, personisko izaugsmi un jēgpilnu līdzdalību ekonomisko lēmumu pieņemšanā visos līmeņos; tā kā, lai veicinātu ekonomisko neatkarību, ir jāsekmē sieviešu uzņēmējdarbība un pašnodarbinātība, to papildinot ar attiecīgiem pasākumiem, lai nodrošinātu sieviešu vienlīdzīgu dalību darba tirgū, vienādu samaksu par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu, piekļuvi pienācīgam darbam un sadzīves un aprūpes pienākumu sadali un atzīšanu;

| C. | tā kā sievietes ir visvērtīgākais un lielākais neizmantotais uzņēmējdarbības un līderības potenciāla avots Eiropā; tā kā no 2014. līdz 2018. gadam sievietēm ESAO valstīs bija divreiz lielāka iespēja sākt savu uzņēmējdarbību nekā sievietēm ES (10); tā kā sievietes uzņēmējas un pašnodarbinātas sievietes ir nepietiekami izmantots ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes, darbvietu radīšanas un inovāciju potenciāla avots; tā kā šā izaugsmes avota veicināšana ir svarīgs instruments sieviešu ekonomisko iespēju palielināšanai un neatkarības veicināšanai; tā kā sieviešu ekonomisko iespēju palielināšana sekmē produktivitāti un palielina ekonomikas dažādošanu un ienākumu vienlīdzību; tā kā pašnodarbinātība ir jāatzīst par darba veidu, kas palīdz radīt darbvietas un samazināt bezdarbu; tā kā pētījumi liecina, ka sievietēm bieži vien ir atšķirīgs pārvaldības un vadības stils nekā vīriešiem un ka dzimumu daudzveidība komandās dod labumu sabiedrībai un ekonomikai (11); tā kā atbalsts sievietēm uzņēmējām un pašnodarbinātām sievietēm arī stiprinātu ES konkurētspēju, un tāpēc ES un tās dalībvalstīm būtu jāveicina jebkāda uzņēmējdarbība, kas rada darbvietas un ienākumus, tādējādi sniedzot pievienoto vērtību uzņēmējdarbībai un sabiedrībai; |
| --- | --- |

C.

tā kā sievietes ir visvērtīgākais un lielākais neizmantotais uzņēmējdarbības un līderības potenciāla avots Eiropā; tā kā no 2014. līdz 2018. gadam sievietēm ESAO valstīs bija divreiz lielāka iespēja sākt savu uzņēmējdarbību nekā sievietēm ES (10); tā kā sievietes uzņēmējas un pašnodarbinātas sievietes ir nepietiekami izmantots ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes, darbvietu radīšanas un inovāciju potenciāla avots; tā kā šā izaugsmes avota veicināšana ir svarīgs instruments sieviešu ekonomisko iespēju palielināšanai un neatkarības veicināšanai; tā kā sieviešu ekonomisko iespēju palielināšana sekmē produktivitāti un palielina ekonomikas dažādošanu un ienākumu vienlīdzību; tā kā pašnodarbinātība ir jāatzīst par darba veidu, kas palīdz radīt darbvietas un samazināt bezdarbu; tā kā pētījumi liecina, ka sievietēm bieži vien ir atšķirīgs pārvaldības un vadības stils nekā vīriešiem un ka dzimumu daudzveidība komandās dod labumu sabiedrībai un ekonomikai (11); tā kā atbalsts sievietēm uzņēmējām un pašnodarbinātām sievietēm arī stiprinātu ES konkurētspēju, un tāpēc ES un tās dalībvalstīm būtu jāveicina jebkāda uzņēmējdarbība, kas rada darbvietas un ienākumus, tādējādi sniedzot pievienoto vērtību uzņēmējdarbībai un sabiedrībai;

| D. | tā kā sievietes lauku un mazāk attīstītos reģionos labprātāk iesaistīsies uzņēmējdarbībā un pašnodarbinātībā nekā sievietes pilsētu un ekonomiski plaukstošos reģionos (12); tā kā sieviešu nodarbinātības iespējas ES lauku apvidos ir sliktākas nekā vīriešu nodarbinātības iespējas lauku apvidos un sieviešu nodarbinātības iespējas pilsētās; tā kā pašnodarbināto sieviešu īpatsvars lauku apvidos ir nedaudz lielāks nekā kopējā griezumā; tā kā 30 % no ES saimniecībām vada sievietes ar pašnodarbinātā statusu (13); |
| --- | --- |

D.

tā kā sievietes lauku un mazāk attīstītos reģionos labprātāk iesaistīsies uzņēmējdarbībā un pašnodarbinātībā nekā sievietes pilsētu un ekonomiski plaukstošos reģionos (12); tā kā sieviešu nodarbinātības iespējas ES lauku apvidos ir sliktākas nekā vīriešu nodarbinātības iespējas lauku apvidos un sieviešu nodarbinātības iespējas pilsētās; tā kā pašnodarbināto sieviešu īpatsvars lauku apvidos ir nedaudz lielāks nekā kopējā griezumā; tā kā 30 % no ES saimniecībām vada sievietes ar pašnodarbinātā statusu (13);

| E. | tā kā sieviešu uzņēmēju relatīvais trūkums būtu jāuzskata par nepilnīgi izmantotu inovācijas un attīstības faktoru, jo īpaši saistībā ar Eiropas zaļo un digitālo pārkārtošanos un tās ekonomikas atveseļošanu pēc Covid-19 krīzes; tā kā Covid-19 krīze ir nesamērīgi skārusi sievietes, jo īpaši tās, kas strādā nestabilā nodarbinātībā, feminizētās nozarēs un ēnu ekonomikā, būtiski ietekmējot viņas ekonomikas un nodarbinātības ziņā, jo ir pieauguši aprūpes un sadzīves pienākumi, ir samazinājusies piekļuve seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām (SRHR), kā arī pastāv ar dzimumu saistīta vardarbība un uzmākšanās; tā kā Eiropas ekonomika var gūt labumu no IKP pieauguma 6 miljardu EUR apmērā, mudinot vairāk sieviešu piedalīties digitālajā darba tirgū; tā kā dzimumu līdztiesības uzlabošana un sieviešu uzņēmējdarbības iespēju palielināšana ir galvenie priekšnoteikumi, lai paātrinātu un nostiprinātu Eiropas atveseļošanos; |
| --- | --- |

E.

tā kā sieviešu uzņēmēju relatīvais trūkums būtu jāuzskata par nepilnīgi izmantotu inovācijas un attīstības faktoru, jo īpaši saistībā ar Eiropas zaļo un digitālo pārkārtošanos un tās ekonomikas atveseļošanu pēc Covid-19 krīzes; tā kā Covid-19 krīze ir nesamērīgi skārusi sievietes, jo īpaši tās, kas strādā nestabilā nodarbinātībā, feminizētās nozarēs un ēnu ekonomikā, būtiski ietekmējot viņas ekonomikas un nodarbinātības ziņā, jo ir pieauguši aprūpes un sadzīves pienākumi, ir samazinājusies piekļuve seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām (SRHR), kā arī pastāv ar dzimumu saistīta vardarbība un uzmākšanās; tā kā Eiropas ekonomika var gūt labumu no IKP pieauguma 6 miljardu EUR apmērā, mudinot vairāk sieviešu piedalīties digitālajā darba tirgū; tā kā dzimumu līdztiesības uzlabošana un sieviešu uzņēmējdarbības iespēju palielināšana ir galvenie priekšnoteikumi, lai paātrinātu un nostiprinātu Eiropas atveseļošanos;

| F. | tā kā tehnoloģiju attīstība Eiropas Savienībā, piemēram, mākslīgā intelekta un blokķēdes tehnoloģiju jomā, atpaliek no šādas attīstības ASV un Ķīnā; tā kā 2021. gada aprīlī pasaulē visaugstāk novērtētie jaunuzņēmumi galvenokārt bija Ķīnas un ASV uzņēmumi; tā kā Eiropas Savienībai būtu jāatzīst un jāatbalsta Eiropas sieviešu inovācijas spējas tehnoloģiju izstrādē; |
| --- | --- |

F.

tā kā tehnoloģiju attīstība Eiropas Savienībā, piemēram, mākslīgā intelekta un blokķēdes tehnoloģiju jomā, atpaliek no šādas attīstības ASV un Ķīnā; tā kā 2021. gada aprīlī pasaulē visaugstāk novērtētie jaunuzņēmumi galvenokārt bija Ķīnas un ASV uzņēmumi; tā kā Eiropas Savienībai būtu jāatzīst un jāatbalsta Eiropas sieviešu inovācijas spējas tehnoloģiju izstrādē;

| G. | tā kā sievietes veido tikai 34,4 % no pašnodarbinātām personām ES un 30 % no jaunizveidotiem uzņēmējiem, apstiprinot, ka vislielākās dzimumu atšķirības uzņēmējdarbībā ir Eiropā un Ziemeļamerikā (14); tā kā tikai 34 % no vadošajiem amatiem ES ieņem sievietes (15); tā kā iepriekšēja pieredze vadošos amatos sniedz personām vajadzīgās prasmes un pārliecību, lai izveidotu pats savu uzņēmumu (16); tā kā sociālās aizsardzības trūkums, piemēram, apmaksāts slimības, maternitātes, paternitātes un bērna kopšanas atvaļinājums, rada problēmas pašnodarbinātām sievietēm vairākās dalībvalstīs; tā kā pašnodarbinātām sievietēm ir lielāka iespēja nonākt nabadzībā; |
| --- | --- |

G.

tā kā sievietes veido tikai 34,4 % no pašnodarbinātām personām ES un 30 % no jaunizveidotiem uzņēmējiem, apstiprinot, ka vislielākās dzimumu atšķirības uzņēmējdarbībā ir Eiropā un Ziemeļamerikā (14); tā kā tikai 34 % no vadošajiem amatiem ES ieņem sievietes (15); tā kā iepriekšēja pieredze vadošos amatos sniedz personām vajadzīgās prasmes un pārliecību, lai izveidotu pats savu uzņēmumu (16); tā kā sociālās aizsardzības trūkums, piemēram, apmaksāts slimības, maternitātes, paternitātes un bērna kopšanas atvaļinājums, rada problēmas pašnodarbinātām sievietēm vairākās dalībvalstīs; tā kā pašnodarbinātām sievietēm ir lielāka iespēja nonākt nabadzībā;

| H. | tā kā uzņēmējdarbības uzsākšana un vadīšana ES ir sarežģīta, jo pastāv dažādas birokrātiskas un administratīvas prasības un procedūras, kas liedz mudināt vairāk sieviešu kļūt par uzņēmējām; tā kā sievietes saskaras ar atšķirīgiem šķēršļiem uzņēmējdarbības veikšanā nekā vīrieši, jo īpaši ar ekonomiskiem, likumdošanas un sociāliem šķēršļiem; tā kā šie šķēršļi balstās uz dzimumu stereotipiem, kas veicina dzimumu segregāciju izglītībā, īpašas apmācības trūkumu, zemāku uzņēmēju uzticības līmeni, mazāku piekļuvi informācijai un finansiālam un valdības atbalstam un mazāk instrumentu sociālajiem un uzņēmējdarbības tīkliem, dzimumu aizspriedumus un grūtības apvienot darbu un ģimenes dzīvi, jo trūkst aprūpes, it sevišķi bērnu aprūpes, infrastruktūras un valda stereotipi, ka sievietes veic lielāko daļu aprūpes un mājsaimniecības darbu; tā kā sievietes biežāk nekā vīrieši norāda uz elastīgu darba laiku kā motivāciju iesaistīties uzņēmējdarbībā un pašnodarbinātībā (17); tā kā sieviešu uzņēmējdarbība un pašnodarbinātība var būt arī vērtīgs darba un personīgās dzīves saskaņošanas instruments; tā kā no 2014. līdz 2018. gadam tikai 34,5 % sieviešu ES un 37,7 % sieviešu ESAO uzskatīja, ka viņām ir nepieciešamās prasmes un zināšanas, lai sāktu savu uzņēmējdarbību; tā kā sievietes gandrīz par 10 % biežāk nekā vīrieši (18) norāda uz bailēm no neveiksmes; tā kā pastāv finanšpratības atšķirības starp vīriešiem un sievietēm; tā kā šīs atšķirības kavē sieviešu piekļuvi finansējumam un kopumā neļauj viņām pārliecinoši piedalīties saimnieciskās un finanšu darbībās (19); |
| --- | --- |

H.

tā kā uzņēmējdarbības uzsākšana un vadīšana ES ir sarežģīta, jo pastāv dažādas birokrātiskas un administratīvas prasības un procedūras, kas liedz mudināt vairāk sieviešu kļūt par uzņēmējām; tā kā sievietes saskaras ar atšķirīgiem šķēršļiem uzņēmējdarbības veikšanā nekā vīrieši, jo īpaši ar ekonomiskiem, likumdošanas un sociāliem šķēršļiem; tā kā šie šķēršļi balstās uz dzimumu stereotipiem, kas veicina dzimumu segregāciju izglītībā, īpašas apmācības trūkumu, zemāku uzņēmēju uzticības līmeni, mazāku piekļuvi informācijai un finansiālam un valdības atbalstam un mazāk instrumentu sociālajiem un uzņēmējdarbības tīkliem, dzimumu aizspriedumus un grūtības apvienot darbu un ģimenes dzīvi, jo trūkst aprūpes, it sevišķi bērnu aprūpes, infrastruktūras un valda stereotipi, ka sievietes veic lielāko daļu aprūpes un mājsaimniecības darbu; tā kā sievietes biežāk nekā vīrieši norāda uz elastīgu darba laiku kā motivāciju iesaistīties uzņēmējdarbībā un pašnodarbinātībā (17); tā kā sieviešu uzņēmējdarbība un pašnodarbinātība var būt arī vērtīgs darba un personīgās dzīves saskaņošanas instruments; tā kā no 2014. līdz 2018. gadam tikai 34,5 % sieviešu ES un 37,7 % sieviešu ESAO uzskatīja, ka viņām ir nepieciešamās prasmes un zināšanas, lai sāktu savu uzņēmējdarbību; tā kā sievietes gandrīz par 10 % biežāk nekā vīrieši (18) norāda uz bailēm no neveiksmes; tā kā pastāv finanšpratības atšķirības starp vīriešiem un sievietēm; tā kā šīs atšķirības kavē sieviešu piekļuvi finansējumam un kopumā neļauj viņām pārliecinoši piedalīties saimnieciskās un finanšu darbībās (19);

| I. | tā kā kaitīgas struktūras un stereotipi uztur nevienlīdzību; tā kā tradicionālajām dzimumu lomām un stereotipiem vēl joprojām ir liela ietekme uz darba dalīšanu mājās, izglītības jomā, darbavietās un sabiedrībā kopumā; tā kā neapmaksātu aprūpes darbu un mājas darbus veic galvenokārt sievietes, un tas ietekmē nodarbinātību un karjeras attīstību, kā arī veicina vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensijas atšķirības; tā kā dalībvalstīm steidzami un pienācīgi jātransponē darba un privātās dzīves līdzsvara pasākumi, piemēram, Darba un privātās dzīves līdzsvara direktīva, un tie jāpapildina ar turpmākiem pasākumiem, lai vairāk vīriešu iesaistītu neapmaksātā darbā; |
| --- | --- |

I.

tā kā kaitīgas struktūras un stereotipi uztur nevienlīdzību; tā kā tradicionālajām dzimumu lomām un stereotipiem vēl joprojām ir liela ietekme uz darba dalīšanu mājās, izglītības jomā, darbavietās un sabiedrībā kopumā; tā kā neapmaksātu aprūpes darbu un mājas darbus veic galvenokārt sievietes, un tas ietekmē nodarbinātību un karjeras attīstību, kā arī veicina vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensijas atšķirības; tā kā dalībvalstīm steidzami un pienācīgi jātransponē darba un privātās dzīves līdzsvara pasākumi, piemēram, Darba un privātās dzīves līdzsvara direktīva, un tie jāpapildina ar turpmākiem pasākumiem, lai vairāk vīriešu iesaistītu neapmaksātā darbā;

| J. | tā kā piekļuve tīkliem, darbaudzināšana un sieviešu uzņēmēju kā paraugu veicināšana ir svarīga, lai mudinātu sievietes uzskatīt uzņēmējdarbību par karjeru un palielinātu sieviešu ekonomiskās iespējas; tā kā šādu paraugu daudzveidība var patikt sievietēm no dažādām vidēm; |
| --- | --- |

J.

tā kā piekļuve tīkliem, darbaudzināšana un sieviešu uzņēmēju kā paraugu veicināšana ir svarīga, lai mudinātu sievietes uzskatīt uzņēmējdarbību par karjeru un palielinātu sieviešu ekonomiskās iespējas; tā kā šādu paraugu daudzveidība var patikt sievietēm no dažādām vidēm;

| K. | tā kā daži privāti uzņēmumi savās uzņēmumu sociālās atbildības (USA) stratēģijās ir iekļāvuši tādas darbības kā darbaudzināšana, tīklu veidošana un atbalsts, lai palielinātu sieviešu piekļuvi finansējumam un tehnoloģijām nolūkā tādējādi atbalstīt sieviešu uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

K.

tā kā daži privāti uzņēmumi savās uzņēmumu sociālās atbildības (USA) stratēģijās ir iekļāvuši tādas darbības kā darbaudzināšana, tīklu veidošana un atbalsts, lai palielinātu sieviešu piekļuvi finansējumam un tehnoloģijām nolūkā tādējādi atbalstīt sieviešu uzņēmējdarbību;

| L. | tā kā statistika liecina, ka sievietēm uzņēmējām piesaistīt finansējumu un kapitālu ir grūtāk nekā vīriešiem; tā kā sieviešu vadītu uzņēmumu īpatsvars ieguldījumu saņēmēju vidū joprojām ir ļoti mazs; tā kā 93 % no visa kapitāla, kas ir ieguldīts Eiropas tehnoloģiju uzņēmumos, 2018. gadā saņēma dibinātājgrupas, kuras sastāv tikai no vīriešiem (20); tā kā tikai 32 % no riska kapitāla finansējuma tika piešķirti uzņēmumiem, kuros ir vismaz viena sieviete ar izpildpilnvarām (21); tā kā sieviešu inovācijas retāk tiek identificētas un atzītas par inovācijām un daudzsološām idejām; tā kā, neraugoties uz to, ka Centrāleiropas un Austrumeiropas (CAE) reģionā sieviešu vadītie uzņēmumi saņem mazāku finansiālo atbalstu, kapitāla produktivitātes ziņā tie pārsniedz vīriešu dibinātos uzņēmumus par 96 % (22); |
| --- | --- |

L.

tā kā statistika liecina, ka sievietēm uzņēmējām piesaistīt finansējumu un kapitālu ir grūtāk nekā vīriešiem; tā kā sieviešu vadītu uzņēmumu īpatsvars ieguldījumu saņēmēju vidū joprojām ir ļoti mazs; tā kā 93 % no visa kapitāla, kas ir ieguldīts Eiropas tehnoloģiju uzņēmumos, 2018. gadā saņēma dibinātājgrupas, kuras sastāv tikai no vīriešiem (20); tā kā tikai 32 % no riska kapitāla finansējuma tika piešķirti uzņēmumiem, kuros ir vismaz viena sieviete ar izpildpilnvarām (21); tā kā sieviešu inovācijas retāk tiek identificētas un atzītas par inovācijām un daudzsološām idejām; tā kā, neraugoties uz to, ka Centrāleiropas un Austrumeiropas (CAE) reģionā sieviešu vadītie uzņēmumi saņem mazāku finansiālo atbalstu, kapitāla produktivitātes ziņā tie pārsniedz vīriešu dibinātos uzņēmumus par 96 % (22);

| M. | tā kā dati liecina, ka sieviešu uzņēmējdarbībā gūtie ieņēmumi pārsniedz vīriešu uzņēmēju gūtos ieņēmumus, lai gan viņas saņem mazāku finansiālo atbalstu; |
| --- | --- |

M.

tā kā dati liecina, ka sieviešu uzņēmējdarbībā gūtie ieņēmumi pārsniedz vīriešu uzņēmēju gūtos ieņēmumus, lai gan viņas saņem mazāku finansiālo atbalstu;

| N. | tā kā tikai 10 % no “komerceņģeļiem” Eiropā ir sievietes (23), un sievietes ir īpaši maz pārstāvētas starp privātā kapitāla ieguldītājiem digitalizācijā; tā kā tikai 10 % no visiem vadošajiem amatiem privātā kapitāla un riska kapitāla uzņēmumos visā pasaulē (24) ieņem sievietes; tā kā vairāki pētījumi ir parādījuši, ka ieguldījumu pārvaldnieki parasti ar kapitālu nodrošina un nolīgst sev līdzīgas personas, tādējādi neizdevīgā stāvoklī atstājot sievietes, jo īpaši sievietes ar atšķirīgu izcelsmi un tādas, kas saskaras ar intersekcionālo diskrimināciju, cita starpā savas rases, etniskās izcelsmes vai sociālekonomisko apstākļu dēļ; tā kā ir divas līdz trīs reizes lielāka iespēja, ka riska kapitāla uzņēmumi ar partneriem sievietēm ieguldīs sieviešu vadītos uzņēmumos (25); tā kā sieviešu trūkums lēmumu pieņemšanā riska kapitāla uzņēmumos ir viens no galvenajiem avotiem pastāvīgajai finansējuma nepietiekamībai sieviešu vadītiem uzņēmumiem ES (26); tā kā vēl viens būtisks iemesls pastāvīgajai finansējuma nepietiekamībai sieviešu vadītiem uzņēmumiem ES ir tas, ka sievietes retāk nekā vīrieši meklē ārējo finansējumu, piemēram, banku aizdevumus, riska kapitālu vai finansējumu no valsts programmām, un tā vietā izmanto pašfinansējumu, proti, personīgos uzkrājumus vai finansējumu no ģimenes locekļiem (27); tā kā pasākumu īstenošana, lai panāktu taisnīgu sieviešu pārstāvību un attīstītu dzimumu ziņā līdzsvarotu finanšu ekosistēmu, radot labvēlīgāku vidi ES līmenī un nodrošinot pietiekamus budžeta līdzekļus, ir būtiska, lai radītu vajadzīgos finansēšanas nosacījumus un panāktu nozīmīga sieviešu ieguldītāju tīkla izveidi sieviešu vadītu uzņēmumu uzplaukumam; |
| --- | --- |

N.

tā kā tikai 10 % no “komerceņģeļiem” Eiropā ir sievietes (23), un sievietes ir īpaši maz pārstāvētas starp privātā kapitāla ieguldītājiem digitalizācijā; tā kā tikai 10 % no visiem vadošajiem amatiem privātā kapitāla un riska kapitāla uzņēmumos visā pasaulē (24) ieņem sievietes; tā kā vairāki pētījumi ir parādījuši, ka ieguldījumu pārvaldnieki parasti ar kapitālu nodrošina un nolīgst sev līdzīgas personas, tādējādi neizdevīgā stāvoklī atstājot sievietes, jo īpaši sievietes ar atšķirīgu izcelsmi un tādas, kas saskaras ar intersekcionālo diskrimināciju, cita starpā savas rases, etniskās izcelsmes vai sociālekonomisko apstākļu dēļ; tā kā ir divas līdz trīs reizes lielāka iespēja, ka riska kapitāla uzņēmumi ar partneriem sievietēm ieguldīs sieviešu vadītos uzņēmumos (25); tā kā sieviešu trūkums lēmumu pieņemšanā riska kapitāla uzņēmumos ir viens no galvenajiem avotiem pastāvīgajai finansējuma nepietiekamībai sieviešu vadītiem uzņēmumiem ES (26); tā kā vēl viens būtisks iemesls pastāvīgajai finansējuma nepietiekamībai sieviešu vadītiem uzņēmumiem ES ir tas, ka sievietes retāk nekā vīrieši meklē ārējo finansējumu, piemēram, banku aizdevumus, riska kapitālu vai finansējumu no valsts programmām, un tā vietā izmanto pašfinansējumu, proti, personīgos uzkrājumus vai finansējumu no ģimenes locekļiem (27); tā kā pasākumu īstenošana, lai panāktu taisnīgu sieviešu pārstāvību un attīstītu dzimumu ziņā līdzsvarotu finanšu ekosistēmu, radot labvēlīgāku vidi ES līmenī un nodrošinot pietiekamus budžeta līdzekļus, ir būtiska, lai radītu vajadzīgos finansēšanas nosacījumus un panāktu nozīmīga sieviešu ieguldītāju tīkla izveidi sieviešu vadītu uzņēmumu uzplaukumam;

| O. | tā kā sešas dalībvalstis ir izveidojušas 11 privātos fondus, kas novērš finansējuma sievietēm uzņēmējām trūkumu, un tā kā šie fondi izmanto dzimumu līdztiesības apsvērumus savu ieguldījumu kritēriju daudzveidības atbalstam; tā kā daži no šiem fondiem ir saņēmuši valstu vai ES atbalstu, kas liecina par valsts rīcībpolitikas svarīgo lomu uzņēmējdarbības veicināšanā (28); |
| --- | --- |

O.

tā kā sešas dalībvalstis ir izveidojušas 11 privātos fondus, kas novērš finansējuma sievietēm uzņēmējām trūkumu, un tā kā šie fondi izmanto dzimumu līdztiesības apsvērumus savu ieguldījumu kritēriju daudzveidības atbalstam; tā kā daži no šiem fondiem ir saņēmuši valstu vai ES atbalstu, kas liecina par valsts rīcībpolitikas svarīgo lomu uzņēmējdarbības veicināšanā (28);

| P. | tā kā ir konstatētas problēmas, kas saistītas ar uzņēmējdarbības efektīvu novērtēšanu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

P.

tā kā ir konstatētas problēmas, kas saistītas ar uzņēmējdarbības efektīvu novērtēšanu Eiropas Savienībā;

| Q. | tā kā mazāk nekā 8 % augstākā līmeņa uzņēmumu ir izpilddirektores sievietes; |
| --- | --- |

Q.

tā kā mazāk nekā 8 % augstākā līmeņa uzņēmumu ir izpilddirektores sievietes;

| R. | tā kā 2018. gadā 59 % zinātnieku un inženieru Eiropas Savienībā bija vīrieši un tikai 41 % bija sievietes, kas nozīmē 18 % lielu atšķirību (29); tā kā sociālās normas, stereotipi, atstumtība kultūras ziņā un dzimumu stereotipi attiecībā uz karjeras izvēli, ko bieži pastiprina izglītības saturs un mācību programmas, ir divi galvenie dzimumu segregācijas dzinējspēki augstākajā izglītībā un darba tirgū; |
| --- | --- |

R.

tā kā 2018. gadā 59 % zinātnieku un inženieru Eiropas Savienībā bija vīrieši un tikai 41 % bija sievietes, kas nozīmē 18 % lielu atšķirību (29); tā kā sociālās normas, stereotipi, atstumtība kultūras ziņā un dzimumu stereotipi attiecībā uz karjeras izvēli, ko bieži pastiprina izglītības saturs un mācību programmas, ir divi galvenie dzimumu segregācijas dzinējspēki augstākajā izglītībā un darba tirgū;

| S. | tā kā ir ļoti svarīgi, lai Eiropā būtu vienāds uzņēmēju — sieviešu un vīriešu — skaits, lai nodrošinātu satura un produktu dažādošanu; tā kā laikposmā no 2014. līdz 2018. gadam sieviešu vadīti jaunuzņēmumi bija tikpat spējīgi piedāvāt jaunus produktus un pakalpojumus kā vīriešu vadītie jaunuzņēmumi ES (30), un tas liecina, ka sievietēm un vīriešiem inovācijas jomā ir jābūt vienlīdz sekmīgiem; tā kā, mudinot vairāk sieviešu kļūt par uzņēmējām, var uzlabot inovāciju, produktu un pakalpojumu kvalitāti un daudzveidību; |
| --- | --- |

S.

tā kā ir ļoti svarīgi, lai Eiropā būtu vienāds uzņēmēju — sieviešu un vīriešu — skaits, lai nodrošinātu satura un produktu dažādošanu; tā kā laikposmā no 2014. līdz 2018. gadam sieviešu vadīti jaunuzņēmumi bija tikpat spējīgi piedāvāt jaunus produktus un pakalpojumus kā vīriešu vadītie jaunuzņēmumi ES (30), un tas liecina, ka sievietēm un vīriešiem inovācijas jomā ir jābūt vienlīdz sekmīgiem; tā kā, mudinot vairāk sieviešu kļūt par uzņēmējām, var uzlabot inovāciju, produktu un pakalpojumu kvalitāti un daudzveidību;

| T. | tā kā Eiropas Sieviešu uzņēmējdarbības vēstnieču tīkls līdz šim ir organizējis vairāk nekā 650 tikšanās valstu līmenī un piesaistījis vairāk nekā 61 000 potenciālo sieviešu uzņēmēju; tā kā šā tīkla vēstnieces ir atbalstījušas vairāk nekā 250 jaunu sieviešu vadītu uzņēmumu, kā arī vēl vairāku sieviešu sadarbības tīklu un uzņēmējdarbības atbalsta klubu izveidi (31); |
| --- | --- |

T.

tā kā Eiropas Sieviešu uzņēmējdarbības vēstnieču tīkls līdz šim ir organizējis vairāk nekā 650 tikšanās valstu līmenī un piesaistījis vairāk nekā 61 000 potenciālo sieviešu uzņēmēju; tā kā šā tīkla vēstnieces ir atbalstījušas vairāk nekā 250 jaunu sieviešu vadītu uzņēmumu, kā arī vēl vairāku sieviešu sadarbības tīklu un uzņēmējdarbības atbalsta klubu izveidi (31);

| U. | tā kā 2020. gadā vairāk cilvēku pazina kādu, kas bija apturējis uzņēmējdarbību, nekā kādu, kurš bija to uzsācis (32), un tas atgādina, cik svarīgi ir nodrošināt auglīgus nosacījumus visiem uzņēmējdarbības veidiem un uzturēt saikni ar citām ekonomikām, kā arī nezaudēt modrību attiecībā uz jaunām iespējām un saglabāt darbvietas nākotnē; |
| --- | --- |

U.

tā kā 2020. gadā vairāk cilvēku pazina kādu, kas bija apturējis uzņēmējdarbību, nekā kādu, kurš bija to uzsācis (32), un tas atgādina, cik svarīgi ir nodrošināt auglīgus nosacījumus visiem uzņēmējdarbības veidiem un uzturēt saikni ar citām ekonomikām, kā arī nezaudēt modrību attiecībā uz jaunām iespējām un saglabāt darbvietas nākotnē;

| V. | tā kā darba samaksas atšķirība starp dzimumiem ES ir 14,1 % un pēdējās desmitgades laikā ir tikai minimāli mainījusies; tā kā 24 % no atšķirībām sieviešu un vīriešu darba samaksā ir saistīti ar to, ka sievietes ir pārāk daudz pārstāvētas nozarēs ar salīdzinoši zemu atalgojumu, piemēram, aprūpē, veselības aprūpē un izglītībā; |
| --- | --- |

V.

tā kā darba samaksas atšķirība starp dzimumiem ES ir 14,1 % un pēdējās desmitgades laikā ir tikai minimāli mainījusies; tā kā 24 % no atšķirībām sieviešu un vīriešu darba samaksā ir saistīti ar to, ka sievietes ir pārāk daudz pārstāvētas nozarēs ar salīdzinoši zemu atalgojumu, piemēram, aprūpē, veselības aprūpē un izglītībā;

| W. | tā kā uzņēmējdarbībai ir vajadzīgas zināšanas un prasmes; tā kā sieviešu un meiteņu izglītības līmeņa paaugstināšana veicina viņu ekonomisko iespēju palielināšanu un iekļaujošāku ekonomisko izaugsmi; tā kā mūžizglītība, kvalifikācijas celšana un pārkvalifikācija, jo īpaši, lai ietu kopsolī ar straujām tehnoloģiskām un digitālām pārmaiņām, palielina viņu profesionālās iespējas un ir svarīga sieviešu un meiteņu veselībai, labklājībai un dzīves kvalitātei; |
| --- | --- |

W.

tā kā uzņēmējdarbībai ir vajadzīgas zināšanas un prasmes; tā kā sieviešu un meiteņu izglītības līmeņa paaugstināšana veicina viņu ekonomisko iespēju palielināšanu un iekļaujošāku ekonomisko izaugsmi; tā kā mūžizglītība, kvalifikācijas celšana un pārkvalifikācija, jo īpaši, lai ietu kopsolī ar straujām tehnoloģiskām un digitālām pārmaiņām, palielina viņu profesionālās iespējas un ir svarīga sieviešu un meiteņu veselībai, labklājībai un dzīves kvalitātei;

| X. | tā kā uzņēmējdarbībai vajadzētu būt pieejamai visām sievietēm, tostarp sievietēm ar invaliditāti, vecāka gadagājuma sievietēm un personām ar minoritāšu, rases vai etnisko izcelsmi; tā kā sievietēm ar invaliditāti var būt grūtāk uzsākt savu uzņēmējdarbību; tā kā uzņēmējdarbība vecāka gadagājuma sieviešu vidū netiek veicināta, lai gan tā jāuzskata par vērtīgu un neizmantotu ekonomiskās izaugsmes potenciālu; tā kā uzņēmējdarbības veicināšana migranšu vidū var piedāvāt lielas iespējas viņu integrācijai darba tirgū un veicināt viņu ekonomisko neatkarību un iespēju palielināšanu, |
| --- | --- |

X.

tā kā uzņēmējdarbībai vajadzētu būt pieejamai visām sievietēm, tostarp sievietēm ar invaliditāti, vecāka gadagājuma sievietēm un personām ar minoritāšu, rases vai etnisko izcelsmi; tā kā sievietēm ar invaliditāti var būt grūtāk uzsākt savu uzņēmējdarbību; tā kā uzņēmējdarbība vecāka gadagājuma sieviešu vidū netiek veicināta, lai gan tā jāuzskata par vērtīgu un neizmantotu ekonomiskās izaugsmes potenciālu; tā kā uzņēmējdarbības veicināšana migranšu vidū var piedāvāt lielas iespējas viņu integrācijai darba tirgū un veicināt viņu ekonomisko neatkarību un iespēju palielināšanu,

Uzņēmējdarbības programmas, izglītība un kompetenču veidošana

| 1. | uzsver, ka sieviešu uzņēmējdarbība veicina sieviešu ekonomiskās neatkarības un iespēju palielināšanos, kas ir būtisks priekšnoteikums, lai panāktu dzimumu līdztiesību sabiedrībā, un tā būtu jāveicina un jāsekmē visā ES; norāda, ka sieviešu ekonomiskā neatkarība stiprina viņu vienlīdzīgu dalību darba tirgū, piedāvā kontroli pār ražošanas resursiem un pastiprinātu līdzdalību saimniecisku lēmumu pieņemšanā visos līmeņos, kā arī ekonomisko iespēju palielināšanos un pašnoteikšanos, kam ir izšķiroša nozīme sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības īstenošanā; uzsver, ka ikviena sieviete, kas vēlas nodarboties ar uzņēmējdarbību, būtu jāmudina spert šādu soli, jo uzņēmējdarbības veikšana rada darbvietas un ienākumus un tādējādi nodrošina pievienoto vērtību uzņēmumiem un visai sabiedrībai; aicina Komisiju pastiprināt centienus nolūkā palielināt sieviešu nodarbinātības līmeni Eiropā un atvieglot viņu piekļuvi darba tirgum, tostarp nodrošinot papildu stimulus sieviešu uzņēmējdarbības veicināšanai; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Direktīvai par darba samaksas pārredzamību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nožēlu par to, ka sievietes nesāk un nevada uzņēmumus tik daudz kā vīrieši; mudina dalībvalstis ieviest uzņēmējdarbībai labvēlīgas reformas, lai veicinātu līdztiesību un palielinātu sieviešu uzņēmējdarbību; aicina ES līmenī rūpīgi izvērtēt sieviešu vajadzības un līdzdalību darba tirgū, kā arī horizontālo un vertikālo darba tirgus segregāciju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas, piemēram, Women TechEU un Eiropas Inovācijas padomes programmu “Sievietes vadošā loma”, un dažādu Eiropas sieviešu uzņēmēju tīklojumu izveidi; mudina Komisiju un dalībvalstis šādas iniciatīvas veicināt aktīvāk, koncentrējoties uz ES ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu, un atbalstīt sieviešu uzņēmēju sasniegumus visā to daudzveidībā; mudina Komisiju Eiropas līmenī stiprināt tīklus, kas vērsti uz sieviešu uzņēmējdarbību, lai veicinātu inovāciju un sadarbību starp valstu, ES un starptautiskajiem tīkliem; norāda, ka turpmāka pārrobežu sadarbība starp sievietēm uzņēmējām var stiprināt Eiropas Savienības iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju un dalībvalstis savās iniciatīvās iekļaut publiskā un privātā sektora partnerības, jo privāti uzņēmumi var būt vērtīgi konsultanti un sievietēm uzņēmējām iemācīt atbilstošas un specializētas prasmes; mudina Komisiju veicināt Eiropas mēroga sieviešu uzņēmēju tīklu veidošanu un atbalstīt viņu sadarbību; aicina Komisiju izveidot programmas, kas veicina radošumu jauninājumu jomā, lai nodrošinātu uzņēmējdarbību darba tirgū un lai nodrošinātu, ka sievietes var sniegt pievienoto vērtību sabiedrībai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka darbaudzināšanas attiecības starp pieredzējušiem un iesācējiem uzņēmējiem var būt izdevīgas abām pusēm un palīdzēt uzlabot informētību par uzņēmējdarbību, novērst šaubas par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veicināt informācijas un konsultāciju apmaiņu starp sievietēm uzņēmējām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ir nepieciešams un ir svarīgi atzīt un veicināt sieviešu uzņēmēju un ieguldītāju piemēra rādīšanas un padomdevēju lomu un nodrošināt, ka šie paraugi pārstāv sievietes visā to daudzveidībā; šajā saistībā atzīmē ES 2021. gada balvu novatorēm un Eiropas sieviešu uzņēmējdarbības vēstnieču tīklu, kas mudina sievietes uzņēmējdarbību apsvērt kā karjeru; aicina Komisiju izcelt ievērojamas sievietes uzņēmējas un ieguldītājas kā paraugu, uzsākot Eiropas mēroga kampaņu, lai veicinātu izpratni par uzņēmējdarbības potenciālu, vēršot to galvenokārt uz sievietēm, un veikt sieviešu vadītas uzņēmējdarbības gadījumu izpēti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju kopā ar dalībvalstīm izstrādāt stratēģiju, lai nodrošinātu visu sieviešu ar dažādu izcelsmi jēgpilnu pārstāvību lēmumu pieņemšanā, un ar īpašiem pasākumiem un rīcībpolitiku veicināt sieviešu ekonomisko iespēju palielināšanu; aicina nodrošināt, ka visos sieviešu uzņēmējdarbības pasākumos ir iekļauta intersekcionāla perspektīva, lai nodrošinātu, ka visas sievietes saņem vajadzīgo palīdzību un atbalstu un ka neviena sieviete netiek atstāta novārtā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž gandarījumu par dalībvalstu publiskajām un privātajām sieviešu uzņēmējdarbības programmām, kas ietver tīklu veidošanas, darbaudzināšanas, apmācības, koučinga un konsultāciju pakalpojumu aspektus, kā arī profesionālas konsultācijas par juridiskiem un finanšu jautājumiem, lai atbalstītu un konsultētu sievietes uzņēmējas un veicinātu viņu ekonomisko neatkarību; atzīmē, ka publiski pieejami ziņojumi un liecības septiņās dalībvalstīs liecina par šo programmu pozitīvo ietekmi; mudina Komisiju un EIGE vākt pa dzimumiem sadalītus datus no visām dalībvalstīm un analizēt sieviešu uzņēmējdarbības programmu ietekmi; aicina Komisiju un dalībvalstis apmainīties ar paraugpraksi, lai stiprinātu un palielinātu sieviešu uzņēmēju un pašnodarbināto sieviešu īpatsvaru ES; aicina dalībvalstis veicināt labi izstrādātu apmācības stratēģiju, lai nodrošinātu dažāda līmeņa apmācību, sākot ar izpratnes veidošanu un informēšanu līdz specializētai un padziļinātai apmācībai, un atzīt dažādās iespējas un ierobežojumus, ko rada specifiska uzņēmējdarbības vide un plašais sieviešu uzņēmēju īpašību un vajadzību klāsts, īpašu uzmanību pievēršot darba un privātās dzīves līdzsvaram; uzsver nepieciešamību pēc vienas pieturas aģentūrām, kas, piemēram, piedāvā kursus un apmācību dažādās disciplīnās, tādās kā grāmatvedība un mārketings uzņēmējiem ar nelielu vai nekādu pieredzi vai kvalifikāciju; norāda, ka šī iniciatīva var mudināt vairāk sieviešu kļūt par uzņēmējām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju un EIGE sagatavot jaunākos salīdzināmos statistikas datus, uz kuru pamata var analizēt uzņēmēju un pašnodarbināto personu ekonomisko nozīmi, kā arī dažādās uzņēmējdarbības un pašnodarbināto personu kategorijas attiecīgās nozares un dzimumu griezumā, lai noteiktu sieviešu uzņēmēju un pašnodarbināto sieviešu īpatsvaru; atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot pa dzimumiem sadalītu datu, statistikas, pētniecības un analīzes apkopošanu, jo īpaši attiecībā uz sieviešu līdzdalību darba tirgū un tādās jomās kā neoficiāla nodarbinātība, uzņēmējdarbība, piekļuve finansējumam un veselības aprūpes pakalpojumiem, neapmaksāts darbs, nabadzība un sociālās aizsardzības sistēmu ietekme; atgādina par EIGE lomu šajā ziņā un aicina Komisiju izmantot šos datus, lai efektīvi novērtētu savas rīcībpolitikas un programmu, kā arī citu ES aģentūru un iestāžu rīcībpolitikas un programmu ietekmi uz dzimumiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | jo īpaši aicina vairāk veicināt un vairot izpratni par STEM mācību priekšmetiem, digitālo izglītību un finanšpratību, lai apkarotu dominējošos stereotipus izglītībā, apmācībā, skolu programmās un karjeras attīstības atbalstā; aicina nodrošināt, lai šajās nozarēs ienāktu vairāk sieviešu, kas ļautu veidot daudzveidīgāku pārvaldības un vadības stilu, jo tas šīm nozarēm sniegtu pievienoto vērtību un veicinātu to attīstību; uzsver, ka ir svarīgi paplašināt sieviešu uzņēmējdarbības redzesloku, iekļaujot tajā papildus nozares, ne tikai STEM un IT, un veicināt dažādus uzņēmējdarbības veidus; aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot pasākumus, lai uzlabotu uzņēmējdarbības dažādošanu un veicinātu sieviešu uzņēmējdarbības sociālās un kolektīvās izpausmes; atzinīgi vērtē īpašu apmācību, pētniecību un studijas uzņēmējdarbības jomā; uzsver, ka ir svarīgi veicināt sieviešu izglītošanu un karjeru finanšu jomā, lai atbalstītu uzticama sieviešu ieguldītāju tīkla izveidi, un vienlaikus uzsver, ka sievietēm ir jādod iespēja būt ekonomiski neatkarīgām un piedzīvot uzplaukumu kā uzņēmējām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu, ka sievietes nav pietiekami pārstāvētas vadošos amatos, un vērš uzmanību uz to, ka ir jāveicina vīriešu un sieviešu līdztiesība visos uzņēmējdarbības un pārvaldes lēmumu pieņemšanas līmeņos; aicina ātri risināt sarunas par Direktīvu par sievietēm valdēs; uzsver, ka ir jāsniedz plašāka un labāka informācija par uzņēmējdarbību kā pievilcīgu karjeras iespēju gan jaunām sievietēm skolā, gan sievietēm ārpus darba tirgus, kuras apsver iespēju sākt darbu vai atgriezties tajā; aicina Komisiju veicināt uzņēmējdarbības atbalsta programmas vecāka gadagājuma cilvēkiem un norāda, ka tās varētu piesaistīt sievietes, kas palikušas ārpus darba tirgus; uzsver, ka ir jāveicina politika, kas stimulē strauji augošus uzņēmumus, kā arī izaugsmi un attīstību vidējos un lielākos uzņēmumos, lai nodrošinātu, ka vairāk sieviešu kļūst par uzņēmējām un atbalsta ilgtspējīgu izaugsmi; aicina dalībvalstis un Komisiju turpināt palielināt sieviešu uzņēmēju informētību par atbalsta politiku un samazināt birokrātiskos un administratīvos šķēršļus piekļuvei programmām, kuru mērķis ir veicināt uzņēmējdarbību; atzinīgi vērtē centienus veicināt atbalstu, ko sniedz eksperti un konsultanti, kuri kā padomdevēji var vairot sieviešu uzņēmēju pārliecību un virzīt viņas visos uzņēmējdarbības procesa posmos, ņemot vērā visus iesaistītos aspektus, tostarp jautājumus, kas saistīti ar likumdošanu, nodokļiem, administrēšanu, ekonomiku un grāmatvedību, kā arī juridiskos, formālos, nodarbinātības un darbā pieņemšanas jautājumus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina atzīt sieviešu uzņēmējdarbības potenciālu visās nozarēs un izglītības jomās, tostarp tajās, kurās dominē sievietes, piemēram, veselības aprūpē un mācīšanā; uzsver, ka darba ņēmējiem un tiem, kuri no nodarbinātā statusa pāriet uz pašnodarbinātā statusu, ir jānodrošina turpmāka apmācība un pārkvalificēšanās iespējas; aicina Komisiju veicināt mūžizglītību visiem; uzsver, ka uzņēmējdarbības dimensija ir jāatzīst arī visās jaunatnes programmās Eiropas līmenī; mudina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes ieguldīt pārkvalifikācijas un kvalifikācijas celšanas programmās, kas paredzētas pašnodarbinātām sievietēm un sievietēm uzņēmējām, īpašu uzmanību pievēršot finanšpratības pārkvalifikācijai; |
| --- | --- |

12.

Pieeja kapitālam

| 13. | uzsver nepieciešamību atzīt sieviešu uzņēmējdarbību un pašnodarbinātību par ienesīgiem ieguldījumu faktoriem un par ekonomiskās izaugsmes un darbvietu radīšanas līdzekļiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina dalībvalstis un Komisiju uzlabot informētību un atvieglot sieviešu uzņēmēju un pašnodarbināto piekļuvi finansējumam, tostarp alternatīviem finansējuma veidiem, nodrošinot, ka finansējums ir pieejams un viņas sasniedz; norāda, ka sievietes uzņēmējas biežāk izmanto alternatīvus avotus, piemēram, kolektīvos aizdevumus un finansēšanas platformas; norāda, ka dažos gadījumos mikrokredīti ir izrādījušies veiksmīgi, motivējot vairāk sieviešu uzsākt savu uzņēmējdarbību; atzīst finansēšanas politikas ietekmi un tās potenciālo pozitīvo iedarbību uz sievietēm; mudina dalībvalstis un reģionālās un vietējās pašvaldības izmantot pašreizējos Eiropas struktūrfondus, lai mērķtiecīgi atbalstītu sievietes uzņēmējas un pašnodarbinātas sievietes; mudina Komisiju izveidot tādu Eiropas ieguldītāju tīklu, kuri apzinās dzimumu līdztiesības nozīmi; uzskata, ka šāds tīkls spēs nodrošināt sieviešu vadītiem uzņēmumiem atbilstošus sakarus, tīklus un finansēšanas iespējas; uzsver, ka ir vajadzīgas izpratnes veidošanas un informācijas kampaņas par pašreizējām un turpmākām ES finansējuma iespējām sievietēm uzņēmējām, lai sniegtu pielāgotu atbalstu sievietēm, kas ir uzņēmumu īpašnieces, un sievietēm uzņēmējām, un palielinātu sieviešu līderu atpazīstamību, tādējādi nodrošinot spēcīgākus paraugprakses piemērus un laužot pašreizējos stereotipus; mudina Komisiju izstrādāt rīcības plānu sieviešu uzņēmējdarbībai kā daļu no Mazās uzņēmējdarbības akta un šajā kontekstā paredzēt Eiropas mēroga uzņēmējdarbības, inovācijas un ieguldījumu pasākumu, kurā piedalītos zinātnieki, uzņēmēji, jaunuzņēmumi un, galvenais, privātā kapitāla ieguldītāji, lai veicinātu jaunas sieviešu uzņēmējdarbības iespējas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē specializēto privāto ieguldījumu fondu centienus savos ieguldījumu novērtējumos iekļaut dzimumu līdztiesības kritērijus, ar kuriem novērš sieviešu vadītu uzņēmumu nepietiekamo finansējumu; aicina Komisiju atbalstīt kopīgi ar tādiem riska kapitāla fondiem un “komerceņģeļiem” veiktu ieguldījumu programmas, kuru ieguldījumi būtu vērsti uz sievietēm un sieviešu uzņēmēju darbaudzināšanas programmām; uzskata, ka šāds solis būtu uzskatāms par spēcīgu pasākumu, ar ko tiktu atbalstīta ekosistēmu izaugsme no pašām saknēm; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē publiskā un privātā sektora līdzekļus, ar kuriem īsteno dzimumu līdztiesības, daudzveidības un integrācijas politiku; šajā sakarā atzīmē daudzveidības saistību iniciatīvu, kas ir uzskatāma par pirmo iniciatīvu pasaulē, kurā privātie fondi ir apņēmušies novērtēt un izsekot dzimumu pārstāvību un ik gadu publiski ziņot par saviem konstatējumiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver mikrokredītu svarīgo nozīmi sieviešu finansiālās iekļaušanas uzlabošanā, pārvarot tirgus un sociālos šķēršļus finanšu tirgos; atzīmē, ka mikrofinansējuma priekšrocība ir tā, ka tas sniedz sievietēm uzņēmējām spēcīgus stimulus izveidot ilgtspējīgu uzņēmumu, jo tām ir jāatmaksā aizdevums, un šis instruments ir īpaši izstrādāts to cilvēku vajadzībām, kuri saskaras ar grūtībām saņemt tradicionālos kredītus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju un dalībvalstis sistemātiski visā Savienībā izsekot un uzraudzīt pa dzimumiem sadalītus datus, lai nodrošinātu augstas kvalitātes datus par ES un valstu finansēšanas programmām; turklāt atgādina, cik svarīgi ir apkopot līdztiesības datus, lai iegūtu informāciju par diskriminācijas savstarpējo ietekmi, un uzsver, ka tas varētu kalpot par pamatu, lai turpmāk pieņemtu pamatotākus politiskos lēmumus un palielinātu sieviešu ekonomisko neatkarību; norāda, ka, izstrādājot ar uzņēmējdarbību un MVU saistītu politiku, ir jāatzīst sieviešu uzņēmējdarbības dimensija, lai nodrošinātu atbilstīgu politikas satvaru, kas ar daudzveidību atbalsta vairāk sieviešu uzņēmējdarbības un inovāciju; |
| --- | --- |

18.

Labāks regulējums sievietēm uzņēmējām

| 19. | aicina dalībvalstis īstenot Padomes 2019. gada ieteikumu par efektīvas piekļuves nodrošināšanu sociālās aizsardzības sistēmām un tiesībām, tostarp pensijām un atvaļinājumiem visiem pašnodarbinātajiem, un īstenot visus Eiropas sociālo tiesību pīlārā izklāstītos principus, lai nodrošinātu nediskrimināciju un veicinātu dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina dalībvalstis un Komisiju ieviest dzimumu līdztiesību visos sieviešu uzņēmēju atbalsta pasākumu izstrādes procesa posmos un apspriesties ar dažādām potenciālo un pašreizējo sieviešu uzņēmēju grupām, lai nodrošinātu, ka šie atbalsta pasākumi ir saskaņoti un atbilst viņu vēlmēm un vajadzībām; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ir jālikvidē uzņēmējdarbības uzsākšanas administratīvie šķēršļi, lai sievietēm, tostarp migrantēm, kļūšanu par uzņēmējām vai pašnodarbinātām personām padarītu pievilcīgāku; aicina dalībvalstis apsvērt iespēju izstrādāt standartizētas, uzņēmējiem domātas administratīvās paketes, kas būtu jāievēro uzņēmējdarbības sākšanas sākumposmā; uzskata, ka šādas paketes atvieglotu mijiedarbības ar vietējām iestādēm, piemēram, nodokļu iestādēm, vietējām pašvaldībām un citām, administratīvo slogu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka ir jāattīsta Eiropas inovāciju ekosistēma, lai vairāk sieviešu varētu izveidot ilgtspējīgus un ienesīgus uzņēmumus un inovācijas nolūkā stiprināt ES konkurētspēju, ekonomikas izaugsmi un darbavietu radīšanu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju nekavējoties īstenot pasākumus, kas izklāstīti tās paziņojumā par labāku regulējumu, kā arī MVU stratēģijā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka ir vajadzīgi norādījumi un vienkāršotas veidlapas, procedūras un procesi, lai palīdzētu pašnodarbinātām sievietēm uzņēmējām orientēties regulatīvajā vidē, piemēram, eksporta nolūkā; norāda, ka mikrouzņēmumi un jo īpaši MVU jau tagad saskaras ar resursu trūkumu, lai varētu orientēties un pārvaldīt atbilstības nodrošināšanas pienākumus visās dalībvalstīs; mudina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt un vajadzības gadījumā uzlabot norādījumus un pārvaldi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē Komisijas labāka regulējuma programmu; uzskata, ka Komisijas vēlme īstenot pieeju “viens pieņemts – viens atcelts” ir svarīgs solis, lai samazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem, tostarp jaunuzņēmumiem un MVU, padarot kļūšanu par uzņēmējām vai pašnodarbinātām personām par pievilcīgāku sieviešu acīs; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina dalībvalstis apsvērt iespēju uzlabot nodokļu atvieglojumus vai elastīgas nodokļu struktūras, lai uzlabotu pamatnosacījumus uzņēmējdarbībai un pašnodarbinātībai; kā piemēru min nodokļu uzlikšanu uzņēmējiem to darbības sākumposmā, kad, uzliekot nodokļus tikai ieņēmumiem vai aizkavējot nodokļu maksājumus, lai nodrošinātu kapitālu, kļūšanu par uzņēmējām vai pašnodarbinātām personām var padarīt par pievilcīgāku sieviešu acīs; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver darba un privātās dzīves līdzsvara un labas kvalitātes, pieejamu sociālo pakalpojumu nozīmi kā priekšnoteikumus sievietēm uzņēmējām un pašnodarbinātām personām; atzīst, ka sieviešu uzņēmējdarbība un pašnodarbinātība nodrošina elastību, lai panāktu labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru; atzīst, ka ir svarīgi nodrošināt mājsaimniecības un aprūpes pienākumu vienlīdzīgu sadali, lai panāktu darba un privātās dzīves līdzsvaru, kas vajadzīgs, lai sievietes varētu iesaistīties uzņēmējdarbībā un pašnodarbinātībā; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru, izmantojot labāku maternitātes, paternitātes, vecāku un aprūpētāju atvaļinājumu, elastīgu darba laiku un bērnu aprūpes iespējas uz vietas, kā arī veicinot tāldarbu; uzsver, ka darba laiks un darba modeļi lauku apvidos ievērojami atšķiras no pilsētās esošajiem un ka ir svarīgi piedāvāt bērnu aprūpi, kas pielāgota sieviešu īpašajām vajadzībām dažādos apvidos; aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās pašvaldības atbalstīt sociālās sistēmas, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkiem un apgādājamajiem, un nodrošināt elastīgākus bērnu aprūpes noteikumus un iespējas izmantot bērna kopšanas atvaļinājumu, jo tas ir būtiski, lai mudinātu vairāk sieviešu kļūt par uzņēmējām un sniegtu viņām šādu iespēju; aicina dalībvalstis īstenot Barselonas mērķus, nodrošinot minētās vajadzības ar ieguldījumiem piekļūstamos un cenas ziņā pieejamos kvalitatīvas aprūpes pakalpojumos un to modernizēšanā, lai sievietēm nebūtu jāizvēlas starp ģimenes dzīvi un dalību darba tirgū; uzsver, ka sieviešu iespēju kļūt par uzņēmējām turpmākai veicināšanai un uzlabošanai var būt izšķiroša nozīme darba samaksas atšķirību starp dzimumiem mazināšanā dalībvalstīs; atzinīgi vērtē pasākumus, ko dažas dalībvalstis jau īstenojušas šajā jomā, un mudina tās nodrošināt piekļuvi kvalitatīviem bērnu aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem, veicināt piekļuvi pašnodarbinātām personām un ātri un pilnībā transponēt un īstenot Darba un privātās dzīves līdzsvara direktīvu, kā arī aicina Komisiju to efektīvi uzraudzīt; atzīst atšķirības valstu sociālās politikas virzienos un subsidiaritātes ievērošanā; uzsver, ka dalībvalstu interesēs ir veicināt ģimenei draudzīgus darba modeļus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž bažas par to, ka Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā Nr. 10/21 par dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu ES budžetā ir konstatēts, ka Komisija nav pienācīgi īstenojusi dzimumu līdztiesību un ir nepietiekami izmantojusi pa dzimumiem sadalītus datus un rādītājus; aicina Komisiju veidot dzimumresponsīvu budžetu, lai nodrošinātu, ka sievietes un vīrieši gūst vienlīdzīgu labumu no publiskajiem izdevumiem, tostarp NextGenerationEU, un visiem ekonomikas atveseļošanas pasākumiem; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  OV C 11, 12.1.2018., 35. lpp.

(2)  OV C 66, 21.2.2018., 44. lpp.

(3)  OV C 346, 27.9.2018., 6. lpp.

(4)  OV C 390, 18.11.2019., 28. lpp.

(5)  OV C 456, 10.11.2021., 232. lpp.

(6)  OV C 456, 10.11.2021., 191. lpp.

(7)  OV C 456, 10.11.2021., 208. lpp.

(8)  OV C 67, 8.2.2022., 137. lpp.

(9)  ESAO, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Parīze, 2019. gads.

(10)  ESAO, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Parīze, 2019. gads.

(11)  Bajcar, B. un Babiak, J., “Gender Differences in Leadership Styles: Who Leads more Destructive?”, 34. IBIMA konference, Madride, 2019. gada novembris. https://www.researchgate.net/publication/337534934_Gender_Differences_in_Leadership_Styles_Who_Leads_more_Destructively.

(12)  Eiropas Parlamenta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departaments, “The professional status of rural women in the EU”, Brisele, 2019. gada maijs. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608868/IPOL_STU(2019)608868_EN.pdf.

(13)  Turpat.

(14)  Global Entrepreneurship Monitor, Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Class, Londona, 2021. gads,

https://gemconsortium.org/report/gem-202021-womens-entrepreneurship-report-thriving-through-crisis.

(15)  Eurostat, Women in Management, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2020. gads.

(16)  Foss, L., Henry, C., Ahl, H. un Mikalsen, G., “Women’s entrepreneurship policy research: a 30-year review of the evidence”, Small Business Economics, 53(2), 409.–429. lpp.

(17)  ESAO, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Parīze, 2019. gads.

(18)  Turpat.

(19)  ESAO, OECD/INFE 2020 International Survey of Adult Financial Literacy, OECD Publishing, Parīze, 2020. gads.

(20)  Skonieczna, A. un Castellano, L., “Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe”, European Economy Discussion Papers, Nr. 129, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2020. gada jūlijs.

(21)  Eiropas Komisija un Eiropas Investīciju banka, Funding women entrepreneurs: How to empower growth, 2018. gads.

(22)  Women in VC, Experior Venture Fund and Unvconventional, Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact, 2021. gads.

(23)  EBAN, Statistics Compendium – European Early Stage Market Statistics, EBAN, Brisele, 2019. gads.

(24)  International Finance Corporation, Moving Towards Gender Balance in Private Equity and Venture Capital, International Finance Corporation, Vašingtona, 2019. gads.

(25)  Women in VC, Experior Venture Fund and Unconventional Ventures, “Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact”, tiešsaistē.

(26)  Eiropas Komisija, Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2020. gads.

(27)  ESAO, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Parīze, 2021. gads.

(28)  Eurofound, Female entrepreneurship: Public and private funding, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2019. gads.

(29)  Eurostat, “Women in science and technology”, Products Eurostat News, 2020. gada 2. oktobris.

(30)  ESAO, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Parīze, 2019. gads.

(31)  https://ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/women-entrepreneurs/support-tools-and-networks-women_en.

(32)  Global Entrepreneurship Monitor, 2021/2022 Global Report – Opportunity Amid Disruption, GEM, Londona, 2022. gads, https://www.gemconsortium.org/reports/latest-global-reports, .

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/65 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/65

---

P9_TA(2022)0140

Mākslīgais intelekts digitālā laikmetā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcija par mākslīgo intelektu digitālajā laikmetā (2020/2266(INI))

(2022/C 465/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 4., 16., 26.,114., 169., 173., 179., 180., 181. un 187. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 4., 16., 26.,114., 169., 173., 179., 180., 181. un 187. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām un ANO Bērnu tiesību komitejas 2021. gada 2. marta vispārīgo komentāru Nr. 25 par bērnu tiesībām saistībā ar digitālo vidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām un ANO Bērnu tiesību komitejas 2021. gada 2. marta vispārīgo komentāru Nr. 25 par bērnu tiesībām saistībā ar digitālo vidi,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) ieteikumu par mākslīgā intelekta ētiku, kas pieņemts UNESCO Ģenerālās konferences 41. sesijā 2021. gada 24. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) ieteikumu par mākslīgā intelekta ētiku, kas pieņemts UNESCO Ģenerālās konferences 41. sesijā 2021. gada 24. novembrī,

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (1) un Komisijas Labāka regulējuma pamatnostādnes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (1) un Komisijas Labāka regulējuma pamatnostādnes,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. marta paziņojumu par ES stratēģiju par bērna tiesībām (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. marta paziņojumu par ES stratēģiju par bērna tiesībām (COM(2021)0142),

| — | ņemot vērā 2021. gada 7. oktobra rezolūciju par stāvokli ES kiberaizsardzības spēju jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 7. oktobra rezolūciju par stāvokli ES kiberaizsardzības spēju jomā (2),

| — | ņemot vērā 2021. gada 15. decembra rezolūciju par daudzpusējiem masu iznīcināšanas ieroču kontroles un atbruņošanās režīmiem: risināmās problēmas un perspektīvas (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 15. decembra rezolūciju par daudzpusējiem masu iznīcināšanas ieroču kontroles un atbruņošanās režīmiem: risināmās problēmas un perspektīvas (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula (VDAR)) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula (VDAR)) (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2021/694, ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” un atceļ Lēmumu (ES) 2015/2240 (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2021/694, ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” un atceļ Lēmumu (ES) 2015/2240 (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/695, ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/695, ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 21. aprīļa priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas nosaka saskaņotas normas mākslīgā intelekta jomā (Mākslīgā intelekta akts) un groza dažus Savienības leģislatīvos aktus (COM(2021)0206), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 21. aprīļa priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas nosaka saskaņotas normas mākslīgā intelekta jomā (Mākslīgā intelekta akts) un groza dažus Savienības leģislatīvos aktus (COM(2021)0206),

| — | ņemot vērā 2020. gada 25. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas datu pārvaldību (Datu pārvaldības akts) (COM(2020)0767), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 25. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas datu pārvaldību (Datu pārvaldības akts) (COM(2020)0767),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 14. novembra Regulu (ES) 2018/1807 par satvaru nepersondatu brīvai apritei Eiropas Savienībā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 14. novembra Regulu (ES) 2018/1807 par satvaru nepersondatu brīvai apritei Eiropas Savienībā (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2021/697, ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu un atceļ Regulu (ES) 2018/1092 (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2021/697, ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu un atceļ Regulu (ES) 2018/1092 (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2019/770 par dažiem digitālā satura un digitālo pakalpojumu piegādes līgumu aspektiem (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2019/770 par dažiem digitālā satura un digitālo pakalpojumu piegādes līgumu aspektiem (9),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 13. jūlija Regulu (ES) 2021/1173 par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi un ar ko atceļ Regulu (ES) 2018/1488 (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 13. jūlija Regulu (ES) 2021/1173 par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi un ar ko atceļ Regulu (ES) 2018/1488 (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 25. aprīļa paziņojumu “Mākslīgais intelekts Eiropai” (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 25. aprīļa paziņojumu “Mākslīgais intelekts Eiropai” (COM(2018)0237),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 7. decembra paziņojumu “Koordinētais mākslīgā intelekta plāns” (COM(2018)0795), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 7. decembra paziņojumu “Koordinētais mākslīgā intelekta plāns” (COM(2018)0795),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 8. aprīļa paziņojumu “Vairojot uzticēšanos antropocentriskam mākslīgajam intelektam” (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 8. aprīļa paziņojumu “Vairojot uzticēšanos antropocentriskam mākslīgajam intelektam” (COM(2019)0168),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra Balto grāmatu “Mākslīgais intelekts. Eiropiska pieeja — izcilība un uzticēšanās” (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra Balto grāmatu “Mākslīgais intelekts. Eiropiska pieeja — izcilība un uzticēšanās” (COM(2020)0065),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 27. janvāra Zaļo grāmatu par novecošanu “Paaudžu solidaritātes un savstarpējās atbildības veicināšana” (COM(2021)0050); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 27. janvāra Zaļo grāmatu par novecošanu “Paaudžu solidaritātes un savstarpējās atbildības veicināšana” (COM(2021)0050);

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumu “Eiropas Datu stratēģija” (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumu “Eiropas Datu stratēģija” (COM(2020)0066),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumu par Eiropas digitālās nākotnes veidošanu (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumu par Eiropas digitālās nākotnes veidošanu (COM(2020)0067),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu par jaunu Eiropas industriālo stratēģiju (COM(2020)0102) un 2021. gada 5. maija paziņojumu “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu par jaunu Eiropas industriālo stratēģiju (COM(2020)0102) un 2021. gada 5. maija paziņojumu “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” (COM(2021)0350),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “Digitālās izglītības rīcības plāns 2021.–2027. gadam. Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam” (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “Digitālās izglītības rīcības plāns 2021.–2027. gadam. Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam” (COM(2020)0624),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 9. marta paziņojumu “Digitālais kompass līdz 2030. gadam — Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 9. marta paziņojumu “Digitālais kompass līdz 2030. gadam — Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” (COM(2021)0118),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 15. septembra lēmumam, ar ko izveido politikas programmu “Digitālās desmitgades ceļš” 2030. gadam (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 15. septembra lēmumam, ar ko izveido politikas programmu “Digitālās desmitgades ceļš” 2030. gadam (COM(2021)0574),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 28. jūlija pētījumu “European enterprise survey on the use of technologies based on artificial intelligence” (“Eiropas uzņēmumu apsekojums par tādu tehnoloģiju izmantošanu, kuru pamatā ir mākslīgais intelekts”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 28. jūlija pētījumu “European enterprise survey on the use of technologies based on artificial intelligence” (“Eiropas uzņēmumu apsekojums par tādu tehnoloģiju izmantošanu, kuru pamatā ir mākslīgais intelekts”),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 26. novembra pētījumu “Energy-efficient cloud computing technologies and policies for an eco-friendly cloud market” (Energoefektīvas mākoņdatošanas tehnoloģijas un politika videi draudzīgam mākoņdatošanas tirgum), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 26. novembra pētījumu “Energy-efficient cloud computing technologies and policies for an eco-friendly cloud market” (Energoefektīvas mākoņdatošanas tehnoloģijas un politika videi draudzīgam mākoņdatošanas tirgum),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par mākslīgo intelektu, lietu internetu un robotiku drošuma un atbildības aspektā (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par mākslīgo intelektu, lietu internetu un robotiku drošuma un atbildības aspektā (COM(2020)0064),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 22. marta secinājumus par ES kiberdrošības stratēģiju digitālajai desmitgadei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 22. marta secinājumus par ES kiberdrošības stratēģiju digitālajai desmitgadei,

| — | ņemot vērā Mākslīgā intelekta augsta līmeņa ekspertu grupas 2019. gada 8. aprīļa ziņojumu “Ētikas vadlīnijas uzticamam AI”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Mākslīgā intelekta augsta līmeņa ekspertu grupas 2019. gada 8. aprīļa ziņojumu “Ētikas vadlīnijas uzticamam AI”,

| — | ņemot vērā Mākslīgā intelekta augsta līmeņa ekspertu grupas 2019. gada 8. aprīļa ziņojumu “A definition of Artificial Intelligence: main capabilities and scientific disciplines” (“Mākslīgā intelekta definīcija. Galvenās spējas un disciplīnas”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Mākslīgā intelekta augsta līmeņa ekspertu grupas 2019. gada 8. aprīļa ziņojumu “A definition of Artificial Intelligence: main capabilities and scientific disciplines” (“Mākslīgā intelekta definīcija. Galvenās spējas un disciplīnas”),

| — | ņemot vērā Mākslīgā intelekta augsta līmeņa ekspertu grupas 2019. gada 26. jūnija ziņojumu “Policy and investment recommendations for trustworthy Artificial Intelligence” (“Politikas un ieguldījumu ieteikumi uzticama mākslīgā intelekta jomā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Mākslīgā intelekta augsta līmeņa ekspertu grupas 2019. gada 26. jūnija ziņojumu “Policy and investment recommendations for trustworthy Artificial Intelligence” (“Politikas un ieguldījumu ieteikumi uzticama mākslīgā intelekta jomā”),

| — | ņemot vērā UNESCO 2019. gada marta publikāciju “I’d blush if I could: Closing gender divides in digital skills through education” (“Es nosarktu, ja varētu. Dzimumu nevienlīdzības novēršana digitālajās prasmēs, izmantojot izglītību”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO 2019. gada marta publikāciju “I’d blush if I could: Closing gender divides in digital skills through education” (“Es nosarktu, ja varētu. Dzimumu nevienlīdzības novēršana digitālajās prasmēs, izmantojot izglītību”),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2020. gada 14. decembra ziņojumu “Getting the future right – Artificial intelligence and fundamental rights” (“Nākotnes uzlabošana — mākslīgais intelekts un pamattiesības”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2020. gada 14. decembra ziņojumu “Getting the future right – Artificial intelligence and fundamental rights” (“Nākotnes uzlabošana — mākslīgais intelekts un pamattiesības”),

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) padomes 2019. gada 22. maija ieteikumu par mākslīgo intelektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) padomes 2019. gada 22. maija ieteikumu par mākslīgo intelektu,

| — | ņemot vērā ANO platformu dialogam par mākslīgo intelektu “AI for Good Global Summit” (AI par labu globālo samitu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO platformu dialogam par mākslīgo intelektu “AI for Good Global Summit” (AI par labu globālo samitu),

| — | ņemot vērā 2019. gada 9. jūnija G20 mākslīgā intelekta principus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 9. jūnija G20 mākslīgā intelekta principus,

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas 2021. gada 28. jūnija ziņojumu par mākslīgo intelektu veselības jomā un sešiem tā izstrādes un izmantošanas pamatprincipiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas 2021. gada 28. jūnija ziņojumu par mākslīgo intelektu veselības jomā un sešiem tā izstrādes un izmantošanas pamatprincipiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija pašiniciatīvas atzinumu “Mākslīgais intelekts. Mākslīgā intelekta ietekme uz (digitālo) vienoto tirgu, ražošanu, patēriņu, nodarbinātību un sabiedrību” (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija pašiniciatīvas atzinumu “Mākslīgais intelekts. Mākslīgā intelekta ietekme uz (digitālo) vienoto tirgu, ražošanu, patēriņu, nodarbinātību un sabiedrību” (11),

| — | ņemot vērā Atbildības un jauno tehnoloģiju ekspertu grupas Jauno tehnoloģiju apakšgrupas 2019. gada 21. novembra ziņojumu “Liability for Artificial Intelligence and other emerging digital technologies” (“Atbildība par mākslīgo intelektu un citām jaunajām digitālajām tehnoloģijām”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Atbildības un jauno tehnoloģiju ekspertu grupas Jauno tehnoloģiju apakšgrupas 2019. gada 21. novembra ziņojumu “Liability for Artificial Intelligence and other emerging digital technologies” (“Atbildība par mākslīgo intelektu un citām jaunajām digitālajām tehnoloģijām”),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes ad hoc komitejas mākslīgā intelekta jautājumos (CAHAI) 2020. gada decembra publikāciju “Towards Regulation of AI systems – Global perspectives on the development of a legal framework on Artificial Intelligence systems based on the Council of Europe’s standards on human rights, democracy and the rule of law” (“Ceļā uz mākslīgā intelekta sistēmu regulējumu. Mākslīgā intelekta sistēmu tiesiskā regulējuma izstrādes globālās perspektīvas, pamatojoties uz Eiropas Padomes cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma standartiem”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes ad hoc komitejas mākslīgā intelekta jautājumos (CAHAI) 2020. gada decembra publikāciju “Towards Regulation of AI systems – Global perspectives on the development of a legal framework on Artificial Intelligence systems based on the Council of Europe’s standards on human rights, democracy and the rule of law” (“Ceļā uz mākslīgā intelekta sistēmu regulējumu. Mākslīgā intelekta sistēmu tiesiskā regulējuma izstrādes globālās perspektīvas, pamatojoties uz Eiropas Padomes cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma standartiem”),

| — | ņemot vērā Eiropas Universitātes institūta 2020. gada oktobra darba dokumentu “Models of Law and Regulation for AI” (“Mākslīgā intelekta tiesību aktu paraugi un regulējums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Universitātes institūta 2020. gada oktobra darba dokumentu “Models of Law and Regulation for AI” (“Mākslīgā intelekta tiesību aktu paraugi un regulējums”),

| — | ņemot vērā Trend Micro Research, ANO Starpreģionu noziedzības un tiesiskuma pētniecības institūta un Eiropola 2020. gada 19. novembra kopīgo ziņojumu “Malicious Uses and Abuses of Artificial Intelligence” (Mākslīgā intelekta noziedzīga un ļaunprātīga izmantošana), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Trend Micro Research, ANO Starpreģionu noziedzības un tiesiskuma pētniecības institūta un Eiropola 2020. gada 19. novembra kopīgo ziņojumu “Malicious Uses and Abuses of Artificial Intelligence” (Mākslīgā intelekta noziedzīga un ļaunprātīga izmantošana),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019.–2024. gada politikas pamatnostādnes “Eiropas Savienība, kas tiecas uz augstākiem mērķiem. Mana programma Eiropai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019.–2024. gada politikas pamatnostādnes “Eiropas Savienība, kas tiecas uz augstākiem mērķiem. Mana programma Eiropai”,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2020. gada 16. jūlija spriedumu lietā C-311/18 (Schrems II), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2020. gada 16. jūlija spriedumu lietā C-311/18 (Schrems II),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Civiltiesību noteikumiem par robotiku (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Civiltiesību noteikumiem par robotiku (12),

| — | ņemot vērā 2017. gada 1. jūnija rezolūciju par Eiropas rūpniecības digitalizāciju (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 1. jūnija rezolūciju par Eiropas rūpniecības digitalizāciju (13),

| — | ņemot vērā 2021. gada 6. oktobra rezolūciju par ES ceļu satiksmes drošības politikas satvaru 2021.–2030. gadam — ieteikumi turpmākiem pasākumiem virzībā uz ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo cilvēku skaitu tuvināšanu nullei (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 6. oktobra rezolūciju par ES ceļu satiksmes drošības politikas satvaru 2021.–2030. gadam — ieteikumi turpmākiem pasākumiem virzībā uz ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo cilvēku skaitu tuvināšanu nullei (14),

| — | ņemot vērā 2018. gada 12. septembra rezolūciju par autonomo ieroču sistēmām (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 12. septembra rezolūciju par autonomo ieroču sistēmām (15),

| — | ņemot vērā 2019. gada 12. februāra rezolūciju par visaptverošu Eiropas rūpniecības politiku attiecībā uz mākslīgo intelektu un robotiku (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 12. februāra rezolūciju par visaptverošu Eiropas rūpniecības politiku attiecībā uz mākslīgo intelektu un robotiku (16),

| — | ņemot vērā 2020. gada 12. februāra rezolūciju “Automatizēti lēmumu pieņemšanas procesi: patērētāju tiesību aizsardzības un preču un pakalpojumu brīvas aprites nodrošināšana” (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 12. februāra rezolūciju “Automatizēti lēmumu pieņemšanas procesi: patērētāju tiesību aizsardzības un preču un pakalpojumu brīvas aprites nodrošināšana” (17),

| — | ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par mākslīgajam intelektam piemērojamo civiltiesiskās atbildības režīmu (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par mākslīgajam intelektam piemērojamo civiltiesiskās atbildības režīmu (18),

| — | ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju par intelektuālā īpašuma tiesībām saistībā ar mākslīgā intelekta tehnoloģiju attīstību (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju par intelektuālā īpašuma tiesībām saistībā ar mākslīgā intelekta tehnoloģiju attīstību (19),

| — | ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par mākslīgā intelekta, robotikas un saistīto tehnoloģiju ētisko aspektu satvaru (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par mākslīgā intelekta, robotikas un saistīto tehnoloģiju ētisko aspektu satvaru (20),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par mākslīgo intelektu: jautājumi par starptautisko tiesību interpretāciju un piemērošanu, ciktāl tas skar Eiropas Savienības civilās un militārās izmantošanas jomu, un par valsts varu ārpus krimināltiesību darbības jomas (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par mākslīgo intelektu: jautājumi par starptautisko tiesību interpretāciju un piemērošanu, ciktāl tas skar Eiropas Savienības civilās un militārās izmantošanas jomu, un par valsts varu ārpus krimināltiesību darbības jomas (21),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. maija rezolūciju “Eiropas digitālās nākotnes veidošana: šķēršļu novēršana digitālā vienotā tirgus darbībā un mākslīgā intelekta izmantošanas uzlabošana Eiropas patērētājiem” (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. maija rezolūciju “Eiropas digitālās nākotnes veidošana: šķēršļu novēršana digitālā vienotā tirgus darbībā un mākslīgā intelekta izmantošanas uzlabošana Eiropas patērētājiem” (22),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par Eiropas Datu stratēģiju (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par Eiropas Datu stratēģiju (23),

| — | ņemot vērā 2021. gada 19. maija rezolūciju par mākslīgo intelektu izglītības, kultūras un audiovizuālajā nozarē (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 19. maija rezolūciju par mākslīgo intelektu izglītības, kultūras un audiovizuālajā nozarē (24),

| — | ņemot vērā 2021. gada 6. oktobra rezolūciju par mākslīgo intelektu krimināltiesībās un policijas un tiesu iestāžu īstenoto mākslīgā intelekta izmantošanu krimināllietās (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 6. oktobra rezolūciju par mākslīgo intelektu krimināltiesībās un policijas un tiesu iestāžu īstenoto mākslīgā intelekta izmantošanu krimināllietās (25),

| — | ņemot vērā Iekšējās politikas ģenerāldirektorāta (IPOL ĢD) 2021. gada jūnija pētījumu “Artificial Intelligence diplomacy – Artificial Intelligence governance as a new European Union external policy tool” (“Mākslīgā intelekta diplomātija. Mākslīgā intelekta pārvaldība kā jauns Eiropas Savienības ārpolitikas instruments”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējās politikas ģenerāldirektorāta (IPOL ĢD) 2021. gada jūnija pētījumu “Artificial Intelligence diplomacy – Artificial Intelligence governance as a new European Union external policy tool” (“Mākslīgā intelekta diplomātija. Mākslīgā intelekta pārvaldība kā jauns Eiropas Savienības ārpolitikas instruments”),

| — | ņemot vērā IPOL ĢD 2021. gada maija pētījumu “Challenges and limits of an open source approach to Artificial Intelligence” (“Mākslīgā intelekta atvērtā pirmkoda pieejas problēmas un ierobežojumi”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPOL ĢD 2021. gada maija pētījumu “Challenges and limits of an open source approach to Artificial Intelligence” (“Mākslīgā intelekta atvērtā pirmkoda pieejas problēmas un ierobežojumi”),

| — | ņemot vērā IPOL ĢD 2021. gada maija ziņojumu “Artificial Intelligence market and capital flows – AI and the financial sector at crossroads” (“Mākslīgā intelekta tirgus un kapitāla plūsmas — MI un finanšu sektors krustcelēs”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPOL ĢD 2021. gada maija ziņojumu “Artificial Intelligence market and capital flows – AI and the financial sector at crossroads” (“Mākslīgā intelekta tirgus un kapitāla plūsmas — MI un finanšu sektors krustcelēs”),

| — | ņemot vērā ĢD IPOL 2021. gada jūnija pētījumu “Improving working conditions using Artificial Intelligence” (“Darba apstākļu uzlabošana, izmantojot mākslīgo intelektu”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĢD IPOL 2021. gada jūnija pētījumu “Improving working conditions using Artificial Intelligence” (“Darba apstākļu uzlabošana, izmantojot mākslīgo intelektu”),

| — | ņemot vērā IPOL ĢD 2021. gada maija pētījumu “The role of Artificial Intelligence in the European Green Deal” (“Mākslīgā intelekta loma Eiropas zaļajā kursā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPOL ĢD 2021. gada maija pētījumu “The role of Artificial Intelligence in the European Green Deal” (“Mākslīgā intelekta loma Eiropas zaļajā kursā”),

| — | ņemot vērā IPOL ĢD 2021. gada jūlija pētījumu “Artificial Intelligence in smart cities and urban mobility” (“Mākslīgais intelekts viedās pilsētās un pilsētu mobilitāte”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPOL ĢD 2021. gada jūlija pētījumu “Artificial Intelligence in smart cities and urban mobility” (“Mākslīgais intelekts viedās pilsētās un pilsētu mobilitāte”),

| — | ņemot vērā IPOL ĢD 2021. gada jūlija pētījumu “Artificial Intelligence and public services” (“Mākslīgais intelekts un sabiedriskie pakalpojumi”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPOL ĢD 2021. gada jūlija pētījumu “Artificial Intelligence and public services” (“Mākslīgais intelekts un sabiedriskie pakalpojumi”),

| — | ņemot vērā IPOL ĢD 2021. gada jūlija pētījumu “European Union data challenge” (“Eiropas Savienības datu izaicinājums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPOL ĢD 2021. gada jūlija pētījumu “European Union data challenge” (“Eiropas Savienības datu izaicinājums”),

| — | ņemot vērā IPOL ĢD 2020. gada jūnija pētījumu “Opportunities of Artificial Intelligence” (“Mākslīgā intelekta iespējas”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPOL ĢD 2020. gada jūnija pētījumu “Opportunities of Artificial Intelligence” (“Mākslīgā intelekta iespējas”),

| — | ņemot vērā IPOL ĢD 2021. gada oktobra pētījumu “Europe’s Digital Decade and Autonomy” (Eiropas digitālā desmitgade un autonomija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPOL ĢD 2021. gada oktobra pētījumu “Europe’s Digital Decade and Autonomy” (Eiropas digitālā desmitgade un autonomija),

| — | ņemot vērā IPOL ĢD 2022. gada janvāra pētījumu “Identification and assessment of existing and draft EU legislation in the digital field” (Spēkā esošo digitālās jomas ES tiesību aktu un to projektu apzināšana un novērtēšana), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPOL ĢD 2022. gada janvāra pētījumu “Identification and assessment of existing and draft EU legislation in the digital field” (Spēkā esošo digitālās jomas ES tiesību aktu un to projektu apzināšana un novērtēšana),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta (EPRS) 2020. gada septembra pētījumu “Civil liability regime for artificial intelligence – European added value assessment” (“Mākslīgā intelekta civiltiesiskās atbildības režīms. Eiropas pievienotās vērtības novērtējums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta (EPRS) 2020. gada septembra pētījumu “Civil liability regime for artificial intelligence – European added value assessment” (“Mākslīgā intelekta civiltiesiskās atbildības režīms. Eiropas pievienotās vērtības novērtējums”),

| — | ņemot vērā EPRS Zinātniskās prognozes nodaļas 2020. gada decembra pētījumu “Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work” (“Datu subjekti, digitālā uzraudzība, mākslīgais intelekts un darba nākotne”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPRS Zinātniskās prognozes nodaļas 2020. gada decembra pētījumu “Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work” (“Datu subjekti, digitālā uzraudzība, mākslīgais intelekts un darba nākotne”),

| — | ņemot vērā EPRS 2020. gada septembra pētījumu “European framework on ethical aspects of artificial intelligence, robotics and related technologies” (“Mākslīgā intelekta, robotikas un saistīto tehnoloģiju ētisko aspektu Eiropas satvars”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPRS 2020. gada septembra pētījumu “European framework on ethical aspects of artificial intelligence, robotics and related technologies” (“Mākslīgā intelekta, robotikas un saistīto tehnoloģiju ētisko aspektu Eiropas satvars”),

| — | ņemot vērā EPRS 2020. gada marta pētījumu “The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives” (“Mākslīgā intelekta ētika — jautājumi un iniciatīvas”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPRS 2020. gada marta pētījumu “The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives” (“Mākslīgā intelekta ētika — jautājumi un iniciatīvas”),

| — | ņemot vērā EPRS 2020. gada jūnija pētījumu “Artificial Intelligence: How does it work, why does it matter, and what can we do about it?” (“Mākslīgais intelekts. Kā tas darbojas, kāpēc tas ir svarīgs un ko mēs ar to varam darīt?”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPRS 2020. gada jūnija pētījumu “Artificial Intelligence: How does it work, why does it matter, and what can we do about it?” (“Mākslīgais intelekts. Kā tas darbojas, kāpēc tas ir svarīgs un ko mēs ar to varam darīt?”),

| — | ņemot vērā EPRS 2020. gada jūlija pētījumu “Artificial Intelligence and Law enforcement – Impact on Fundamental Rights” (“Mākslīgais intelekts un tiesībaizsardzība — ietekme uz pamattiesībām”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPRS 2020. gada jūlija pētījumu “Artificial Intelligence and Law enforcement – Impact on Fundamental Rights” (“Mākslīgais intelekts un tiesībaizsardzība — ietekme uz pamattiesībām”),

| — | ņemot vērā EPRS 2020. gada jūnija pētījumu “The impact of the General Data Protection Regulation (GDPR) on artificial intelligence” (“Vispārīgās datu aizsardzības regulas (VDAR) ietekme uz mākslīgo intelektu”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPRS 2020. gada jūnija pētījumu “The impact of the General Data Protection Regulation (GDPR) on artificial intelligence” (“Vispārīgās datu aizsardzības regulas (VDAR) ietekme uz mākslīgo intelektu”),

| — | ņemot vērā EPRS 2020. gada aprīļa pētījumu “The White Paper on Artificial Intelligence” (“Baltā grāmata par mākslīgo intelektu”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPRS 2020. gada aprīļa pētījumu “The White Paper on Artificial Intelligence” (“Baltā grāmata par mākslīgo intelektu”),

| — | ņemot vērā EPRS 2021. gada septembra pētījumu “Regulating facial recognition in the EU” (“Sejas atpazīšanas regulējums ES”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPRS 2021. gada septembra pētījumu “Regulating facial recognition in the EU” (“Sejas atpazīšanas regulējums ES”),

| — | ņemot vērā EPRS 2021. gada februāra pētījumu “The future of work: Trends, challenges and potential initiatives” (“Darba nākotne. Tendences, problēmas un iespējamās iniciatīvas”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPRS 2021. gada februāra pētījumu “The future of work: Trends, challenges and potential initiatives” (“Darba nākotne. Tendences, problēmas un iespējamās iniciatīvas”),

| — | ņemot vērā EPRS 2021. gada jūnija pētījumu “Robo-advisors: How do they fit in the existing EU regulatory framework, in particular with regard to investor protection?” (Roboti konsultanti: kā tie iekļaujas esošajā ES tiesiskajā regulējumā, jo īpaši attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību?), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPRS 2021. gada jūnija pētījumu “Robo-advisors: How do they fit in the existing EU regulatory framework, in particular with regard to investor protection?” (Roboti konsultanti: kā tie iekļaujas esošajā ES tiesiskajā regulējumā, jo īpaši attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību?),

| — | ņemot vērā EPRS 2021. gada septembra pētījumu “China’s ambitions in artificial intelligence” (“Ķīnas ambīcijas mākslīgā intelekta jomā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPRS 2021. gada septembra pētījumu “China’s ambitions in artificial intelligence” (“Ķīnas ambīcijas mākslīgā intelekta jomā”),

| — | ņemot vērā EPRS 2021. gada jūnija pētījumu “What if we chose new metaphors for artificial intelligence?” (“Varbūt mākslīgajam intelektam jāizvēlas jaunas metaforas?”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPRS 2021. gada jūnija pētījumu “What if we chose new metaphors for artificial intelligence?” (“Varbūt mākslīgajam intelektam jāizvēlas jaunas metaforas?”),

| — | ņemot vērā EPRS 2018. gada janvāra pētījumu “Understanding artificial intelligence” (“Iepazīt mākslīgo intelektu”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPRS 2018. gada janvāra pētījumu “Understanding artificial intelligence” (“Iepazīt mākslīgo intelektu”),

| — | ņemot vērā EPRS 2021. gada jūlija pētījumu “Tackling deepfakes in European policy” (Cīņa pret dziļviltojumiem Eiropas politikā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPRS 2021. gada jūlija pētījumu “Tackling deepfakes in European policy” (Cīņa pret dziļviltojumiem Eiropas politikā”,

| — | ņemot vērā Īpašās komitejas attiecībā uz mākslīgo intelektu digitālajā laikmetā (AIDA) 2021. gada februāra darba dokumentu “Artificial Intelligence and Health” (“Mākslīgais intelekts un veselība”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Īpašās komitejas attiecībā uz mākslīgo intelektu digitālajā laikmetā (AIDA) 2021. gada februāra darba dokumentu “Artificial Intelligence and Health” (“Mākslīgais intelekts un veselība”),

| — | ņemot vērā AIDA 2021. gada marta darba dokumentu “Artificial Intelligence and the Green Deal” (“Mākslīgais intelekts un zaļais kurss”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā AIDA 2021. gada marta darba dokumentu “Artificial Intelligence and the Green Deal” (“Mākslīgais intelekts un zaļais kurss”),

| — | ņemot vērā AIDA 2021. gada marta darba dokumentu “The External Policy Dimensions of AI” (“Mākslīgā intelekta ārējās politikas dimensijas”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā AIDA 2021. gada marta darba dokumentu “The External Policy Dimensions of AI” (“Mākslīgā intelekta ārējās politikas dimensijas”),

| — | ņemot vērā AIDA 2021. gada maija darba dokumentu “AI and Competitiveness” (“Mākslīgais intelekts un konkurētspēja”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā AIDA 2021. gada maija darba dokumentu “AI and Competitiveness” (“Mākslīgais intelekts un konkurētspēja”),

| — | ņemot vērā AIDA 2021. gada jūnija darba dokumentu “AI and the Future of Democracy” (“Mākslīgais intelekts un demokrātijas nākotne”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā AIDA 2021. gada jūnija darba dokumentu “AI and the Future of Democracy” (“Mākslīgais intelekts un demokrātijas nākotne”),

| — | ņemot vērā AIDA 2021. gada jūnija darba dokumentu par mākslīgo intelektu un darba tirgu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā AIDA 2021. gada jūnija darba dokumentu par mākslīgo intelektu un darba tirgu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Īpašās komitejas attiecībā uz mākslīgo intelektu digitālajā laikmetā ziņojumu (A9-0088/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Īpašās komitejas attiecībā uz mākslīgo intelektu digitālajā laikmetā ziņojumu (A9-0088/2022),

1.   
  Ievads

| 1. | norāda, ka pasaule atrodas uz ceturtās rūpnieciskās revolūcijas sliekšņa; norāda, ka salīdzinājumā ar trim iepriekšējiem viļņiem, ko ierosināja tvaika, elektrības un pēc tam datoru ieviešana, ceturtā viļņa virzītājspēks ir datu pārpilnība, ko papildina spēcīgi algoritmi un datošanas spēja; uzsver, ka mūsdienu digitālās revolūcijas iezīme ir tās globālais mērogs, ātrā konverģence un jauno tehnoloģisko sasniegumu milzīgā ietekme uz valstīm, ekonomiku, sabiedrību, starptautiskajām attiecībām un vidi; atzīst, ka šāda mēroga radikālas pārmaiņas atkarībā no mērķiem, ģeogrāfiskās atrašanās vietas vai sociālekonomiskā konteksta atšķirīgi ietekmē dažādas sabiedrības grupas; uzsver, ka digitālā pārkārtošanās jāveido, pilnībā ievērojot pamattiesības un tā, lai digitālās tehnoloģijas kalpotu cilvēcei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatē, ka, pateicoties milzīgajai ekonomiskajai vērtībai un tehnoloģiskajām spējām, kas uzkrātas valstīs, kuras mākslīgā intelekta (MI) lietojumu pētniecībai, izstrādei un tirdzniecībai paredz vislielākos resursus, digitālā revolūcija vienlaikus ir izraisījusi globālu konkurenci; norāda, ka digitālā konkurētspēja un atvērtā stratēģiskā autonomija vairākās valstīs ir kļuvusi par galveno politikas mērķi; uzsver, ka lēmumu pieņēmēji arvien vairāk apzinās, ka jaunās tehnoloģijas var ietekmēt visu valstu ģeopolitisko spēku stāvokli; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka Eiropa, kas gadsimtiem ilgi ir noteikusi starptautiskus standartus, virzījusi tehnoloģisko progresu un ieņēmusi vadošo lomu augstas klases ražošanā un izvēršanā, tāpēc atpaliek, digitālajā tirgū attīstās un investē daudz mazāk nekā vadošās valstis, piemēram, ASV vai Ķīna, tomēr saglabājot salīdzinoši konkurētspējīgu ietekmi uz MI tematisko pētījumu rezultātiem; atzīst risku, ka Eiropas dalībnieki var tikt atstumti globālo standartu izstrādes un tehnoloģiskā progresa ziņā, tādējādi apdraudot Eiropas vērtības; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pirmkārt, uzsver, ka daži korporatīvie dalībnieki un autoritārās valdības digitālos rīkus arvien biežāk izmanto manipulācijai un ļaunprātīgām darbībām, lai grautu demokrātiskās politiskās sistēmas, tādējādi potenciāli izraisot politisko sistēmu sadursmi; skaidro, ka digitālā spiegošana, sabotāža, neliela mēroga karadarbība un dezinformācijas kampaņas apdraud demokrātiskās sabiedrības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka digitālo darījumdarbības modeļu īpatnības ļauj panākt ārkārtīgu mērogojamību un tīkla efektu; norāda, ka daudziem digitālajiem tirgiem ir raksturīga augsta tirgus koncentrācija, kas ļauj nelielam skaitam tehnoloģiju platformu, no kurām lielākā daļa pašreiz atrodas ASV, veicināt novatorisku tehnoloģisko inovāciju komercializāciju, piesaistīt labākās idejas, talantus un uzņēmumus un sasniegt izcilu rentabilitāti; brīdina, ka dominējošais stāvoklis tirgū datu ekonomikā, visticamāk, tiks attiecināts arī uz jauno MI ekonomiku; norāda, ka tikai astoņi no 200 pašreiz vadošajiem digitālajiem uzņēmumiem atrodas ES; uzsver, ka šajā ziņā ļoti svarīgi ir pabeigt īsta digitālā vienotā tirgus izveidi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka tāpēc globālā konkurence par vadošo lomu tehnoloģiju jomā ir kļuvusi par ES prioritāti; uzsver — ja ES nerīkosies ātri un drosmīgi, tai būs jāievēro citu noteikumi un standarti un tā var kaitēt politiskajai stabilitātei, sociālajam nodrošinājumam, pamattiesībām, indivīda brīvībai un ekonomiskajai konkurētspējai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apgalvo, ka mākslīgais intelekts ir viena no galvenajām ceturtās rūpnieciskās revolūcijas tehnoloģijām; norāda, ka mākslīgais intelekts veicina digitālās ekonomikas attīstību, jo rada iespēju ieviest inovatīvus produktus un pakalpojumus, spēj palielināt patērētāju izvēli un var uzlabot ražošanas procesu efektivitāti; norāda, ka ir sagaidāms, ka līdz 2030. gadam mākslīgais intelekts pasaules ekonomikā dos ieguldījumu vairāk nekā 11 triljonu EUR apmērā; vienlaikus uzsver, ka mākslīgā intelekta tehnoloģijas rada risku samazināt cilvēka darbību; uzsver, ka mākslīgajam intelektam arī turpmāk jābūt uz cilvēku vērstai un uzticamai tehnoloģijai, un tas nedrīkst ne aizstāt cilvēka autonomiju, ne arī nozīmēt indivīda brīvībās zudumu; uzsver, ka ir jānodrošina, lai šī ceturtā rūpnieciskā revolūcija būtu iekļaujoša un nevienu neatstātu novārtā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pieņem, ka notiek globāla sacensība par vadošo lomu mākslīgā intelekta jomā; norāda, ka mākslīgā intelekta tehnoloģijas sola sniegt milzīgu ekonomisko vērtību tām valstīm, kuras rentabli attīsta, ražo un ievieš šādas tehnoloģijas, kā arī tām valstīm, kurās notiek šādas vērtības radīšana; uzsver, ka mākslīgais intelekts nav visspēcīga tehnoloģija, bet gan efektīvs rīku un metožu kopums, ko var izmantot sabiedrības labā; skaidro, ka tehnoloģiju darbības veids ir atkarīgs no tā, kā mēs tās izstrādājam; norāda, ka ES ir paziņojusi par nodomu izveidot mākslīgā intelekta tiesisko regulējumu; tomēr uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai ES spētu noteikt regulatīvo pieeju, iekļaujot pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzību, un noteikt pasaules standartus; tādēļ uzsver Eiropas konkurētspējas nozīmi mākslīgā intelekta jomā un ES spēju veidot regulējumu starptautiskā līmenī; uzsver, ka daži mākslīgā intelekta lietojumi var radīt individuālus un sabiedriskus riskus, kas var apdraudēt pamattiesības, un tādēļ politikas veidotājiem tie būtu jānovērš, tādējādi ļaujot mākslīgajam intelektam faktiski kļūt par instrumentu, kas kalpo cilvēkiem un sabiedrībai, ievērojot vispārējās intereses un sabiedrības intereses; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda — lai Eiropas dalībnieki gūtu panākumus digitālajā laikmetā un kļūtu par tehnoloģiju līderiem mākslīgā intelekta jomā, ir vajadzīgs skaidrs tiesiskais regulējums, politiska apņemšanās un tālredzīgāka domāšana, kas pašreiz bieži pietrūkst; secina, ka, pamatojoties uz šādu pieeju, gan ES iedzīvotāji, gan uzņēmumi var izmantot mākslīgo intelektu un lieliskās iespējas, ko tas piedāvā, lai palielinātu konkurētspēju, tostarp attiecībā uz labklājību un labjutību; uzsver, ka tiesiskais regulējums ir jāveido tā, lai neradītu nepamatotus šķēršļus Eiropas dalībnieku panākumiem digitālajā laikmetā, jo īpaši attiecībā uz jaunuzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); uzsver, ka ievērojami ir jāpalielina privātie un publiskie ieguldījumi, lai radītu apstākļus, kuros mūsu kontinentā rodas un attīstās vairāk Eiropas veiksmes stāstu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka mākslīgā intelekta ieviestais straujais tehnoloģiskais progress ieņem aizvien noteiktāku lomu lielākajā daļā cilvēka darbības jomu un ietekmēs arī to cilvēku iztikas līdzekļus, kuriem nav vajadzīgo prasmju, lai pietiekami ātri pielāgotos šīm jaunajām tehnoloģijām; norāda, ka, lai gan digitālo prasmju uzlabošana un pārkvalifikācija var palīdzēt risināt daudzas no sociāli ekonomiskajām problēmām, šī ietekme būtu jāņem vērā arī saistībā ar sociālās labklājības sistēmām, pilsētu un lauku infrastruktūru un demokrātiskajiem procesiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka digitālās pārkārtošanās procesā ir jāatspoguļo sieviešu un neaizsargāto grupu mērķi un intereses; šajā kontekstā uzsver, ka 2018. gadā pasaulē mākslīgā intelekta profesionāļu vidū sievietes bija tikai 22 %, un šī problēma tikai palīdz saglabāt un nostiprināt stereotipus un neobjektivitāti; atzīst, ka, izmantojot mākslīgā intelekta tehnoloģijas, ir jāsaglabā tiesības uz vienlīdzību likuma priekšā, privātumu, vārda brīvību un līdzdalību kultūras un politiskajā dzīvē, jo īpaši minoritāšu kopienām; |
| --- | --- |

11.

2.   
  Potenciālās iespējas, riski un šķēršļi mākslīgā intelekta izmantošanā — AIDA komitejas veiktā sešu gadījumu izpēte

| 12. | atgādina, ka mākslīgā intelekta pamatā ir programmatūra, kas konkrētu mērķu kopuma sasniegšanai izmanto varbūtības modeļus un algoritmiskās prognozes; norāda, ka termins “mākslīgais intelekts” ir vispārinošs termins, kas aptver plašu veco un jauno tehnoloģiju, metožu un pieeju klāstu, kas labāk saprotams kā “mākslīgā intelekta sistēmas”, un tas attiecas uz jebkādām uz mašīnām balstītām sistēmām, kam kopīgā bieži vien ir mazliet vairāk nekā tikai tas, ka to pamatā ir konkrēts cilvēka noteiktu mērķu kopums un ka to darbību nosaka dažādas autonomijas pakāpes, un iesaistīšanās prognozēs, ieteikumos vai lēmumu pieņemšanā, pamatojoties uz pieejamajiem datiem; norāda, ka, lai gan dažas no šīm tehnoloģijām jau tiek plaši izmantotas, citas vēl tikai tiek izstrādātas vai pat ir tikai teorētiski pieņēmumi, kurus nākotnē vai nu īstenos, vai neīstenos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka ir būtiska atšķirība starp simbolisko mākslīgo intelektu, galveno pieeju mākslīgajam intelektam no 20. gadsimta 50. līdz 90. gadiem, un mašīnmācīšanos, uz datiem balstītu mākslīgo intelektu, kas dominē kopš 2000. gadiem; precizē, ka pirmajā vilnī mākslīgais intelekts tika izstrādāts, ekspertu zināšanas un pieredzi kodējot noteikumu kopumā, ko pēc tam izpildīja mašīna; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka otrajā vilnī automatizētie algoritmu mācīšanās procesi, kuru pamatā ir liela apjoma datu apstrāde, spēja apvienot no vairākiem avotiem ievadītus datus un veidot sarežģītu attiecīgās vides attēlojumu, kā arī modeļu identificēšana padarīja mākslīgā intelekta sistēmas sarežģītākas, autonomākas un nepārredzamākas, tādējādi iegūstot nepietiekami izskaidrojamus rezultātus; uzsver, ka pašreizējo mākslīgo intelektu var grupēt atbilstīgi daudzām dažādām apakšjomām un metodēm, kur mašīnu dziļā mācīšanās ir, piemēram, mašīnmācīšanās apakšnozare, kas savukārt ir mākslīgā intelekta apakšnozare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka, lai gan, pateicoties ievērojamam skaitļošanas jaudas pieaugumam, mūsdienu mākslīgais intelekts ir kļuvis daudz efektīvāks un spēcīgāks nekā simboliskais mākslīgais intelekts, tas joprojām var atrisināt tikai skaidri noteiktus uzdevumus tādās īpašās nišās kā šahs vai attēlu atpazīšana, un tā programmēšana nav izstrādāta tā, lai pilnībā pazītu darbības, ko veic mākslīgā intelekta sistēma; uzsver, ka mākslīgā intelekta sistēmām — pretēji to nosaukumam — nav “intelekta” cilvēka izpratnē; norāda, ka tādēļ to dēvē par “šauru” vai “vāju” mākslīgo intelektu un tas joprojām ir tikai rīks, kas sniedz ieteikumus un prognozes; norāda, ka, piemēram, bezvadītāja automobiļu darbību nodrošina dažādu viena uzdevuma mākslīgā intelekta sistēmu kopums, kuras kopā spēj nodrošināt transportlīdzekļa apkārtnes trīsdimensiju karti, lai tā operētājsistēma varētu pieņemt lēmumus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka daudzas ar mākslīgo intelektu saistītas bailes ir balstītas uz hipotētiskiem jēdzieniem, piemēram, vispārējs mākslīgais intelekts, mākslīgais intelekts un singularitāte, kas teorētiski varētu radīt situāciju, kad mašīnizlūkošana pārspēj cilvēka intelektu daudzās jomās; uzsver, ka ir šaubas par to, vai ar mūsu tehnoloģijām un zinātnes likumiem šo teorētisko mākslīgo intelektu vispār ir iespējams izveidot; tomēr uzskata, ka likumdevējiem ir jānovērš riski, ko pašreiz rada uz mākslīgo intelektu balstīta lēmumu pieņemšana, jo acīmredzami ir skaidrs, ka tādas kaitīgas sekas kā diskriminācija rases un dzimuma dēļ jau ir attiecināmas uz konkrētiem gadījumiem, kad mākslīgais intelekts ir ieviests bez aizsardzības pasākumiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka lielākā daļa pašreiz izmantoto mākslīgā intelekta sistēmu ir zema riska sistēmas; tas attiecas, piemēram, uz mašīntulkošanu, “Eureka” mašīnām, spēļu automātiem un robotiem, kas veic atkārtotus ražošanas procesus; secina, ka dažus lietošanas gadījumus var kvalificēt kā riskantus un ka šādiem gadījumiem ir vajadzīgi reglamentējoši pasākumi un efektīvi aizsardzības pasākumi, ja tie vēl nav ieviesti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina uz publiskām debatēm par to, kā izpētīt mākslīgā intelekta milzīgo potenciālu, pamatojoties uz Eiropas pamatvērtībām, pārredzamības, izskaidrojamības, taisnīguma, pārskatatbildības, atbildības un uzticamības principiem, kā arī principu, ka mākslīgā intelekta un robotikas centriem jābūt uz cilvēku vērstiem un ka tas jāizstrādā kā cilvēka papildinājums; uzsver, ka daudzās cilvēka dzīves jomās, sākot ar ilgtspēju un beidzot ar veselības aprūpi, mākslīgais intelekts var būt izdevīgs kā palīglīdzeklis lietotājiem un profesionāļiem, palielinot cilvēku spējas un nekavējot viņu spēju brīvi rīkoties un pieņemt lēmumus; uzsver, ka saskaņotie mākslīgā intelekta ētikas principi un prasības būtu jāievieš visās mākslīgā intelekta lietojuma jomās, iekļaujot nepieciešamos aizsardzības pasākumus, kas vairos iedzīvotāju uzticēšanos un tādējādi mudinās izmantot mākslīgā intelekta sniegtās priekšrocības; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka konkrēta mākslīgā intelekta lietojuma riska līmenis ievērojami atšķiras atkarībā no kaitējuma iespējamības un smaguma; tādēļ uzsver, ka tam būtu jāpielāgo juridiskās prasības, ievērojot uz risku balstītu pieeju un pamatotos gadījumos pienācīgi ņemot vērā piesardzības principu; uzsver, ka tādos pašreizējos vai turpmākos gadījumos, kad konkrētā lietojuma gadījumā mākslīgā intelekta sistēmas rada augstu risku pamattiesībām un cilvēktiesībām, ir vajadzīga pilnīga cilvēku uzraudzība un regulatīva iejaukšanās un ka, ņemot vērā tehnoloģiju attīstības ātrumu, augsta riska mākslīgā intelekta sistēmu regulējumam ir jābūt elastīgam un atbilstīgam nākotnes prasībām; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka šajā ziņojumā ir sīki izklāstīta sešu mākslīgā intelekta gadījumu izpēte, uzsverot mākslīgā intelekta sniegtās iespējas attiecīgajā nozarē, novēršamos riskus un šķēršļus, kas neļauj Eiropai pilnībā izmantot mākslīgā intelekta sniegtās priekšrocības; uzsver, ka gadījumu izpētē ir apsvērti daži vissvarīgākie mākslīgā intelekta izmantošanas gadījumi, vienlaikus atspoguļojot dažus galvenos jautājumus, kas tika iztirzāti atklātās uzklausīšanas sanāksmēs, kuras AIDA komiteja rīkoja savu pilnvaru laikā, proti, veselība, zaļais kurss, ārpolitika un drošība, konkurētspēja, demokrātijas nākotne un darba tirgus; |
| --- | --- |

20.

a)   Mākslīgais intelekts un veselības aprūpe

| 21. | konstatē, ka liela datu apjoma metodiskā analīze, tostarp ar mākslīgā intelekta palīdzību, veselības aprūpes nozarē var atklāt jaunus risinājumus vai uzlabot pašreizējās metodes, kas varētu ievērojami paātrināt zinātnisko pētniecību, glābt cilvēku dzīvības un uzlabot pacientu aprūpi, piedāvājot novatoriskas ārstēšanas metodes un labāku diagnostiku un veicinot veselīgu dzīvesveida atbalstošu vidi; uzsver, ka mākslīgā intelekta sistēmas var arī veicināt veselības aprūpes sistēmu pieejamību, noturību un ilgtspēju, vienlaikus nodrošinot Eiropas IKT un veselības aprūpes nozaru konkurētspēju, ja raksturīgie riski tiek pienācīgi pārvaldīti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka mākslīgā intelekta izmantošana veselības aprūpes nozarē būtu jābalsta uz stingrām ētikas prasībām, piemēram, vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei, privātumu, atbildību, pārredzamību, izskaidrojamību, uzticamību, iekļautību un datu kopu reprezentējamību, kā arī pastāvīgu cilvēka veiktu uzraudzību; uzsver, ka, izstrādājot uz mākslīgo intelektu balstītas sistēmas, ir jānovērš risks, ka indivīdiem var nepareizi piešķirt resursus, pamatojoties uz kļūdainu vai neobjektīvu klasifikāciju, prioritāšu noteikšanu vai nepareizi funkcionējošu tehnoloģiju, kas var izraisīt nepareizas diagnozes noteikšanu, nepareizu ārstēšanu vai vispār neārstēšanu; uzskata, ka visiem veselības aprūpes lietojumiem būtu jāpiemēro visaugstākie ētikas standarti un ka jau to izstrādes un konstruēšanas sākumposmā būtu jāparedz ētikas noteikumi, t. i., integrēta ētika; uzsver, ka automatizēta lēmumu pieņemšana veselības aprūpes lietojumos var apdraudēt pacientu labjutību un pamattiesības, un uzsver, ka tāpēc veselības aprūpē mākslīgajam intelektam ir jāpiešķir atbalstoša loma, vienmēr saglabājot profesionālu cilvēku veiktu uzraudzību; prasa, lai, nosakot medicīniskas diagnozes, mākslīgais intelekts sabiedrības veselības aizsardzības sistēmās vienmēr saglabātu pacienta un ārsta attiecības un atbilstu Hipokrāta zvērestam; tomēr norāda, ka mākslīgais intelekts uzlabo skrīninga precizitāti un jau vairākos gadījumos pārspēj ārstu diagnozes; konstatē, ka spēkā esošais atbildības regulējums nenodrošina pietiekamu juridisko noteiktību un nepareizas diagnozes noteikšanas un nepareizas ārstēšanas gadījumā, izmantojot mākslīgo intelektu, neatbalsta pacientu tiesības uz tiesisko aizsardzību; šajā ziņā atzinīgi vērtē gaidāmo tiesību akta priekšlikumu par atbildību saistībā ar mākslīgo intelektu; norāda, ka ir svarīgi aizsargāt veselības aprūpes speciālistus kā mākslīgā intelekta sistēmu lietotājus, kā arī pacientus kā galasaņēmējus, sniedzot viņiem pietiekamu un pārredzamu informāciju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka risinājumus, kuru pamatā ir mākslīgais intelekts, jau izmanto vai pārbauda klīniskajā vidē, lai atbalstītu diagnozi, prognozi, ārstēšanu un pacientu iesaistīšanu, tādējādi paātrinot un uzlabojot ārstēšanu un samazinot nevajadzīgas iejaukšanās nepieciešamību; turklāt norāda, ka mākslīgais intelekts var uzlabot personalizētu medicīnu un pacientu aprūpi; norāda, ka pašreiz mākslīgais intelekts aptver daudzas veselības jomas, tostarp sabiedrības veselību, aprūpes pakalpojumus, pašaprūpi un veselības aprūpes sistēmas; atzīmē, ka datiem ir liela nozīme; konstatē, ka ir daudzsološi mākslīgā intelekta lietojumi informācijas iegūšanai no attēliem un citām medicīnas ierīcēm, lai veidotu pakārtotu analīzi, un norāda, ka ir arī sagaidāms, ka dziļās mācīšanās algoritmi var strauji palielināt dažādu klīnisko uzdevumu skaitu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka mākslīgā intelekta tehnoloģijas var izmantot farmaceitisko produktu pētniecībā, izstrādē un masveida ražošanā un ka tām ir potenciāls ar zemākām izmaksām paātrināt jaunu zāļu, ārstēšanas līdzekļu un vakcīnu izstrādi; konstatē, ka mākslīgais intelekts var palīdzēt prognozēt ārstēšanas rezultātu un ļaut ārstiem aizvien precīzāk pielāgot ārstēšanas stratēģijas atbilstīgi individuālajām ģenētiskajām vai fizioloģiskajām īpašībām, pamatojoties uz augstas kvalitātes datiem un pamatotiem pieņēmumiem, tādējādi palielinot profilaktiskās aprūpes efektivitāti, ar noteikumu, ka tiek ievērotas visas ētikas prasības attiecībā uz mākslīgā intelekta klīniskās validācijas, privātuma, datu aizsardzības un apzinātas piekrišanas profesionālo uzraudzību; norāda, ka, lai paātrinātu lielu datu apstrādi veselības jomā, tos var analizēt, izmantojot mākslīgo intelektu; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt augstas veiktspējas datošanas sadarbspēju ar mākslīgo intelektu, jo galvenajās ekonomikas nozarēs, tostarp ražošanā, veselības aprūpē un farmācijā, izmanto augstas veiktspējas datošanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka, izmantojot risinājumus, kuru pamatā ir mākslīgais intelekts, ārstēšanu un zāļu izstrādi varēs pielāgot konkrētām pacientu vajadzībām un pastiprināt sadarbību ar ieinteresētajām personām un veselības aprūpes sistēmas dalībniekiem; konstatē, ka mākslīgais intelekts un piekļuve atbilstīgām, atjauninātām augstas kvalitātes anonimizētām un reprezentatīvām datu kopām saskaņā ar ES noteikumiem par persondatu aizsardzību palīdz veselības aprūpes speciālistiem labāk aprūpēt pacientus un nodrošināt personalizētāku atgriezenisko saiti, norādījumus un atbalstu, tādējādi uzlabojot pacientu drošību un ārstēšanas efektivitāti; uzsver, ka tas var būt jo īpaši noderīgi, izvēloties un pārskatot aizvien pieaugošo zinātnisko atziņu kopumu, lai iegūtu veselības aprūpes speciālistiem svarīgas atziņas; uzsver, ka iedzīvotājiem no visām dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atbilstīgi savām vēlmēm kopīgot veselības datus ar veselības aprūpes sniedzējiem un iestādēm; šajā ziņā uzsver, ka ir jārada stimuli veselības aprūpes jomas darba ņēmēju prasmju uzlabošanai, pārkvalifikācijai un kvalifikācijas celšanai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | konstatē, ka cīņa pret Covid-19 ir gan paātrinājusi pētniecību un jaunu tehnoloģiju, jo īpaši mākslīgā intelekta lietojumu, ieviešanu, cenšoties uzlabot gadījumu atklāšanu, klīnisko aprūpi un terapeitisko pētniecību, gan uzsvērusi mākslīgā intelekta lietderību, kā arī finansējuma un kvalitatīvu datu nozīmi infekcijas slimību uzliesmojumu efektīvas uzraudzības un modelēšanas nolūkā saskaņā ar datu aizsardzības tiesību aktiem; tomēr norāda, ka pieredze, kas Covid-19 pandēmijā gūta saistībā ar mākslīgā intelekta lietojumiem, ir atklājusi dažas nepilnības attiecībā uz mākslīgā intelekta izmantošanu medicīniskajā diagnostikā (26); |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver mākslīgā intelekta sistēmu iespējas atvieglot slogu veselības sistēmām un jo īpaši veselības aprūpes speciālistiem un palīdzēt izstrādāt risinājumus, lai nodrošinātu aprūpi Eiropas un pasaules iedzīvotājiem, kas strauji noveco, un pasargātu viņus no bīstamām slimībām; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka drošu un efektīvu mākslīgā intelekta lietotņu izmantošana administratīviem uzdevumiem, kuriem nav vajadzīga cilvēka darbība, veselības aprūpes darbiniekiem var ietaupīt daudz laika, ko veltīt pacientu apmeklējumiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka patērētāju veselības aizsardzības lietotnes, kuru pamatā ir mākslīgais intelekts, var palīdzēt izsekot personas veselības stāvoklim, izmantojot ikdienas ierīces, piemēram, viedtālruņus, ļaujot lietotājiem brīvprātīgi sniegt datus, kurus var izmantot agrīniem brīdinājumiem un brīdinājumiem par dzīvībai bīstamām slimībām, piemēram, insultu vai sirds apstāšanos; uzsver, ka veselības aizsardzības lietotnes, kuru pamatā ir mākslīgais intelekts, var arī veicināt veselīgu uzvedību un cilvēkiem dot atbildīgas pašaprūpes iespēju, nodrošinot pacientiem papildu līdzekļus, ar ko uzraudzīt veselības stāvokli un dzīvesveidu, un uzlabojot veselības aprūpes speciālistu veikto skrīningu precizitāti; tomēr norāda uz personas veselības datu īpašo sensitivitāti un ar to saistīto datu aizsardzības pārkāpumu vai ļaunprātīgas izmantošanas risku un uzsver nepieciešamību piemērot stingrus kiberdrošības standartus visiem veselības aizsardzības lietojumiem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka mākslīgā intelekta izmantošana veselības aprūpes nozarē ir cieši saistīta ar liela apjoma personas datiem, datu kopīgošanu, augstu datu kvalitāti, datu pieejamību un datu sadarbspēju, lai izmantotu visu mākslīgā intelekta un veselības aprūpes potenciālu; uzsver, ka jāatvieglo elektronisko veselības karšu sasaiste ar e-recepšu sistēmām, lai veselības aprūpes speciālisti, kas iesaistīti pacientu aprūpē, ar viņu piekrišanu varētu piekļūt nepieciešamajai informācijai par pacientu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē Eiropas veselības datu telpas izveidi, lai veselības aprūpes nozarē izmantotu ļoti augstas kvalitātes datus; uzskata, ka augstas veiktspējas datošanas infrastruktūras savstarpēja savienojamība un sadarbspēja ar Eiropas veselības datu telpu nodrošinātu, ka ir pieejamas lielas, augstas kvalitātes veselības datu kopas, kas ir svarīgas patoloģiju, jo īpaši retu slimību un pediatrisko slimību, pētniecībai un ārstēšanai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka ir jāveido uzticēšanās, veicinot dažādu veselības aprūpes speciālistu, kas apkalpo vienus un tos pašus pacientus, sadarbspēju un sadarbību; uzsver, ka veselības aprūpes speciālistiem jāpiedāvā apmācība par mākslīgā intelekta metodēm un pieejām; uzsver, ka jāizskauž neuzticēšanās, piemēram, pilnībā izmantojot datu anonimizācijas un pseidonimizācijas potenciālu, un labāk jāinformē iedzīvotāji, veselības aprūpes speciālisti un lēmumu pieņēmēji par mākslīgā intelekta izmantošanu, ieguvumiem un riskiem veselības jomā, kā arī mākslīgā intelekta izstrādātāji par problēmām un riskiem, kas saistīti ar sensitīvu datu apstrādi šajā jomā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | turklāt uzskata, ka ir vajadzīgi saistoši un stingri ētikas un juridiskie standarti un īstenojamas tiesības uz tiesisko aizsardzību, lai veicinātu iedzīvotāju uzticēšanās ekosistēmas izveidi un pienācīgi aizsargātu veselības datus pret iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu un nelikumīgu piekļuvi; piekrīt Komisijai, ka iedzīvotājiem jābūt drošai piekļuvei visaptverošam elektroniskam reģistram, kurā ir dati par viņu veselību, un jāsaglabā kontrole pār persondatiem saistībā ar viņu veselību, kā arī jābūt iespējai tos droši kopīgot ar pilnvarotām trešām personām, nodrošinot personas datu efektīvu aizsardzību un spēcīgu kiberdrošību; uzsver, ka būtu jāaizliedz nesankcionēta piekļuve un izplatīšana un ka pacientu persondatu aizsardzība ir jāgarantē saskaņā ar tiesību aktiem datu aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | šajā ziņā uzsver, ka pastāv risks, ka tiks pieņemti neobjektīvi lēmumi, kas radīs diskrimināciju un cilvēktiesību pārkāpumus; tādēļ uzsver nepieciešamību objektīvi pārbaudīt izmantotos algoritmus un datu kopas, kā arī veicināt turpmākus pētījumus par metodēm un neobjektivitāti, kas iestrādāta apmācītās mākslīgā intelekta sistēmās, lai cilvēku veselības datu jomā nepieļautu neētiskus un diskriminējošus secinājumus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver — lai pārvarētu tādas problēmas kā tiesiskā nenoteiktība un sadarbības trūkums veselības aprūpes nozarē, VDAR ir efektīvi un vienoti jāpiemēro visā ES; uzsver, ka šādas problēmas dažkārt aizkavē zinātniskus atklājumus un rada birokrātisku slogu veselības pētniecības jomā; uzsver, ka, izveidojot Eiropas veselības datu telpu, kas garantē pacientu tiesības un datu pārnesamību, varētu pastiprināt sadarbību un veicināt datu apmaiņu pētniecībai un inovācijai Eiropas veselības nozarē; |
| --- | --- |

35.

| 36. | norāda, ka mākslīgais intelekts var veicināt strauju progresu jaunu tehnoloģiju jomā, piemēram, smadzeņu attēlveidošanā, kam jau ir nozīmīgs pielietojums medicīnā, bet kas, neprasot piekrišanu, arī rada būtisku risku cilvēku darbībai un pamattiesību izpausmei; pauž bažas par tiesību aktu trūkumu attiecībā uz neiroloģiskajiem datiem un uzskata, ka ES būtu jācenšas kļūt par pasaules līderi drošu neiroloģisko tehnoloģiju izstrādes jomā; |
| --- | --- |

36.

b)   Mākslīgais intelekts un zaļais kurss

| 37. | uzsver, ka Komisijas divas galvenās prioritātes turpmākajiem gadiem ir digitālajam laikmetam gatava Eiropa un zaļais kurss; uzsver, ka jānodrošina, lai digitālā pārkārtošanās palīdzētu sasniegt ilgtspējīgu attīstību un veicinātu zaļo pārkārtošanos; uzskata, ka tādēļ ir jāpaātrina inovācija, kas ir saderīga ar ES klimata mērķiem un vides standartiem; uzsver, ka mākslīgā intelekta lietojumprogrammas var būt izdevīgas videi un ekonomikai un stiprināt prognozēšanas spējas, kas var palīdzēt cīnīties pret klimata pārmaiņām un sasniegt Eiropas zaļā kursa mērķus un ES mērķi līdz 2050. gadam kļūt par pirmo klimatneitrālo kontinentu; uzskata, ka, izmantojot mākslīgo intelektu, līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas pasaulē iespējams samazināt par līdz pat 4 % (27); konstatē, ka saskaņā ar dažām aplēsēm IKT tehnoloģijas var samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas 10 reizes lielākā apjomā nekā to radītā oglekļa pēda (28), bet atzīst, ka tam ir vajadzīga apzināta dizaina izvēle un regulatīvi pasākumi; vienlaikus brīdina, ka arī pieaugošajam enerģijas patēriņam, kas nepieciešams, lai uzglabātu lielas datu kopas mākslīgā intelekta sistēmu apmācībai, var būt negatīva ietekme; atgādina, ka datu plūsma un IKT infrastruktūra pašreiz patērē aptuveni 7 % no pasaules elektroenerģijas, un tiek prognozēts, ka, neveicot vajadzīgos aizsardzības pasākumus, līdz 2030. gadam šis skaitlis palielināsies līdz 13 %; piebilst, ka šo negatīvo ietekmi var veicināt arī izejvielu intensīva izmantošana, lai izgatavotu mikroprocesorus un augsto tehnoloģiju ierīces, kurās izmanto mākslīgo intelektu; uzsver — lai garantētu, ka mākslīgais intelekts atstāj “lielu pozitīvu pēdu, bet mazu izmantojuma pēdu” uz vidi un klimatu, ir jāņem vērā šī tiešā un netiešā negatīvā ietekme uz vidi un jāizveido mākslīgā intelekta sistēmas, lai veicinātu ilgtspējīgu patēriņu, ierobežotu resursu izmantošanu un enerģijas patēriņu, novērstu nevajadzīgas apstrādes darbības un novērstu kaitējumu videi; uzsver — lai mazinātu IKT nozares ietekmi uz vidi, ir vajadzīga attiecīga informācija un dati; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pauž bažas par to, ka tikai sešas dalībvalstis savos centienos sasniegt zaļā kursa mērķus ir pievērsušas lielu uzmanību mākslīgā intelekta lietojumiem; konstatē, ka mākslīgo intelektu var izmantot, lai vāktu un klasificētu informāciju saistībā ar vides plānošanu, lēmumu pieņemšanu un vides politikas virzienu pārvaldību un uzraudzību, piemēram, attiecībā uz gaisa tīrību, kur mākslīgā intelekta lietojumi var uzraudzīt piesārņojumu un brīdināt par apdraudējumiem; uzsver, ka šādus mākslīgā intelekta un digitālos risinājumus varētu izmantot vairākās nozarēs, lai palīdzētu rast resursefektīvus risinājumus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver uz mākslīgo intelektu balstītu sistēmu nozīmi viedo pilsētu un ciematu attīstībā, optimizējot resursu izmantošanu un palielinot infrastruktūras izturētspēju, tostarp izmantojot satiksmes prognozēšanu un samazināšanu, viedo enerģijas pārvaldību, ārkārtas palīdzību un atkritumu apsaimniekošanu, kā tas visā ES jau notiek vairākās pilsētās un pašvaldībās; uzsver, ka mākslīgajā intelektā rodami risinājumi var palīdzēt arī pilsētplānošanas, arhitektūras, būvniecības un inženiertehniskos procesos, lai samazinātu emisijas, būvniecības laiku, izmaksas un atkritumus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka enerģētikas pārkārtošana nenotiks bez digitalizācijas; uzsver, ka mākslīgais intelekts var uzraudzīt, optimizēt un samazināt enerģijas patēriņu un ražošanu, kā arī atbalstīt atjaunīgo energoresursu enerģijas integrēšanu pašreizējos elektrotīklos; uzsver, ka viedie skaitītāji, efektīvs apgaismojums, mākoņdatošana un dalītā programmatūra kopā ar mākslīgā intelekta komponentu var pārveidot enerģijas izmantošanas modeļus un veicināt atbildīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka, ņemot vērā enerģētikas pārkārtošanas sistēmas pieaugošo sarežģītību, ko pastiprina svārstīgais atjaunīgo energoresursu enerģijas ražošanas apjoms un slodzes pārvaldības izmaiņas, energoapgādes drošībai arvien vairāk ir nepieciešama automatizēta vadība; uzsver, ka mākslīgais intelekts var uzlabot piegādes drošību, jo īpaši ūdens, gāzes un elektroenerģijas tīklu ekspluatācijas, uzraudzības, uzturēšanas un kontroles jomā; tomēr norāda, ka ar mākslīgo intelektu uzlabotas tīkla tehnoloģijas ieviesīs miljoniem viedo komponentu, kam būs kopēja ievainojamība, kas, ja netiks ieviesti atbilstoši kiberdrošības noteikumi, energotīkliem pievienos lielu skaitu potenciālo uzbrukuma punktu un palielinās kritiskās infrastruktūras ievainojamību; uzskata, ka viedtīkliem ir vajadzīgi papildu ieguldījumi un pētniecība; |
| --- | --- |

41.

| 42. | konstatē, ka mākslīgais intelekts un citi digitālie mobilitātes un transporta lietojumi var optimizēt satiksmes plūsmas un uzlabot ceļu satiksmes drošību, tostarp palielinot transporta sistēmu efektivitāti; norāda, ka mākslīgais intelekts var palīdzēt projektēt energoefektīvus transportlīdzekļus un to energopārvaldību; uzsver, ka ievērojami ir palielinājušās iespējas izmantot lietotnēs balstītus braucienu pakalpojumus, braucienu apvienošanu un automobiļu koplietošanu un ka mākslīgo intelektu šādos mobilitātes pakalpojumos bieži izmanto, efektīvi plānojot maršrutus un izvēloties iekāpšanas vietas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzskata, ka mākslīgajam intelektam var būt pārveidojoša loma lauksaimniecības nozarē, atbalstot jaunu ražas novākšanas metožu rašanos, tostarp ražas prognozēšanu un lauksaimniecības resursu pārvaldību; uzsver, ka lauksaimniecība ir svarīga nozare, kurā mākslīgais intelekts var palīdzēt samazināt emisijas un pesticīdu, mēslošanas līdzekļu, ķīmisko vielu un ūdens izmantošanu, koncentrējot to izmantošanu uz precīzu daudzumu un šaurākā teritorijā; turklāt uzsver, ka mākslīgais intelekts var palīdzēt atjaunot bioloģisko daudzveidību, uzraugot apdraudētās sugas un izsekojot atmežošanas darbības; uzsver nepieciešamību izstrādāt izvēršanas pamatnostādnes un standartizētas novērtēšanas metodes, lai atbalstītu zaļo mākslīgo intelektu tādās jomās kā viedtīkli, precīzā lauksaimniecība, viedas un ilgtspējīgas pilsētas un kopienas; uzskata, ka mākslīgais intelekts ar precīzo lauksaimniecību var optimizēt pārtikas ražošanu lauku saimniecībās, paplašināt zemes apsaimniekošanu, uzlabojot zemes izmantošanas plānošanu, prognozējot izmaiņas zemes izmantošanā un uzraugot kultūraugu veselību, vienlaikus radot iespēju pārveidot arī ekstremālu laika apstākļu prognozēšanu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka mākslīgais intelekts var dot ieguldījumu aprites ekonomikā, padarot ražošanas, patēriņa un reciklēšanas procesus un uzvedību resursefektīvākus un palielinot materiālu izmantošanas pārredzamību, piemēram, attiecībā uz izejvielu ētisku iegūšanu un atkritumu samazināšanu; uzsver, ka mākslīgais intelekts var uzlabot uzņēmumu izpratni par radītajām emisijām, tostarp vērtību ķēdēs, tādējādi palīdzot pielāgoties un sasniegt individuālos emisiju mazināšanas mērķus; uzsver, ka, izmantojot digitālos rīkus, uzņēmumi, jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kuriem varētu nebūt citādu iespēju, var īstenot nepieciešamos pasākumus, lai panāktu ilgtspējīgāku rīcību; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka pašreiz ar mākslīgo intelektu nav iespējams pilnībā izmērīt ietekmi uz vidi; uzskata, ka ir vajadzīgi plašāki pētījumi par mākslīgā intelekta nozīmi ietekmes uz vidi mazināšanā; uzsver — lai iegūtu labāku izpratni un ar mākslīgā intelekta risinājumiem panāktu lielāku progresu, ir jāpalielina vides datu daudzums; uzsver, ka mākslīgā intelekta izmantošana, lai datus par CO2 emisijām sistemātiski savienotu ar datiem par ražošanas un patēriņa modeļiem, piegādes ķēdēm un loģistikas kanāliem, varētu nodrošināt tādu darbību atklāšanu, kurām ir pozitīva vai negatīva ietekme; |
| --- | --- |

45.

c)   Mākslīgā intelekta ārpolitikas un drošības dimensija

| 46. | atkārtoti uzsver, ka ES cenšas panākt globālu vienošanos par kopīgiem standartiem attiecībā uz atbildīgu mākslīgā intelekta izmantošanu, kas ir ārkārtīgi svarīgi; tomēr kopumā uzskata, ka līdzīgi domājošas demokrātiskās valstis var sadarboties, lai kopīgi veidotu starptautiskās debates par mākslīgā intelekta sistēmu, kurā ievēro cilvēktiesības un tiesiskumu, lai kopīgi izstrādātu konkrētas vienotas normas un principus, tehniskos un ētikas standartus un pamatnostādnes atbildīgai valsts rīcībai, jo īpaši tādās starpvaldību organizācijās kā ANO un ESAO, tādējādi starptautiskajā arēnā veicinot daudzpusējību, ilgtspējīgu attīstību, sadarbspēju un datu apmaiņu; atbalsta darbu, ko veic ANO Atklātā sastāva darba grupa IKT un starptautiskās drošības jautājumos; uzsver — lai palielinātu dialoga un uzticēšanās līmeni, ārkārtīgi svarīgi ir uzticības veicināšanas pasākumi; tādēļ aicina nodrošināt pārredzamāku mākslīgā intelekta izmantošanu, lai tādējādi nodrošinātu labāku pārskatatbildību; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pauž gandarījumu par nesenajām daudzpusējām iniciatīvām izstrādāt pamatnostādnes un standartus, lai ētiski atbildīgi izmantotu mākslīgo intelektu, tostarp ir ESAO mākslīgā intelekta principi, Globālā partnerība mākslīgā intelekta jomā, UNESCO ieteikums par mākslīgā intelekta ētiku, Eiropas Padomes ieteikumi par iespējamo tiesisko regulējumu attiecībā uz mākslīgo intelektu un UNICEF politikas pamatnostādnes par mākslīgo intelektu bērniem; atzinīgi vērtē starptautiskā līmenī notiekošo darbu saistībā ar mākslīgā intelekta standartiem un panākumus, kas gūti sadarbībā ar Starptautisko standartizācijas organizāciju attiecībā uz mākslīgā intelekta pārvaldības ietekmi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | turklāt atzinīgi vērtē ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes (TTC) izveidi un darbību; pauž gandarījumu par TTC pirmās sanāksmes Pitsburgā iznākumu; uzskata, ka TTC ir potenciāls forums, kas globālā līmenī palīdzēs koordinēt Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu sadarbību, lai izstrādātu globālus noteikumus par mākslīgo intelektu un globāliem tehnoloģiju standartiem, kas aizsargās mūsu kopējās vērtības, lai veicinātu kopīgus ieguldījumus, pētniecību un izstrādi, kā arī lai starptautiskajās iestādēs panāktu ciešāku politisko koordināciju jautājumos, kas saistīti ar tehnoloģijām un mākslīgo intelektu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver — tā kā ES ir pirmais bloks pasaulē, kas ievieš tiesību aktus mākslīgā intelekta jomā, tai var būt svarīga loma globālo standartu noteikšanā; uzsver, ka Savienības tiesiskais regulējums attiecībā uz mākslīgo intelektu varētu padarīt Eiropu par nozares līderi pasaulē, un tāpēc tas būtu jāpopularizē visā pasaulē, sadarbojoties ar visiem starptautiskajiem partneriem, vienlaikus turpinot nozīmīgo un ētikas principos balstīto dialogu ar trešām valstīm, kurām attiecībā uz mākslīgo intelektu ir ieviesti alternatīvi pārvaldības modeļi un standarti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | konstatē, ka Ķīnas valdība, izmantojot iniciatīvu “Viena josla, viens ceļš”, ir arī parakstījusi standartus un sadarbības nolīgumus ar 52 citām valstīm; brīdina, ka, tā kā vairāki no šiem standartiem, tostarp attiecībā uz mākslīgā intelekta tehnoloģijām un jo īpaši saistībā ar valdības veiktu uzraudzību un personu brīvībām, neatbilst cilvēktiesībām un ES vērtībām, Ķīnas standarta agresīvā uzspiešana apdraud ES; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka mākslīgā intelekta tehnoloģijas, jo īpaši tās, kas nav projektētas un izstrādātas, izmantojot skaidras kontroles procedūras, un ko nepareizi un bez uzraudzības izmanto militārajos vadības centros vai raķešu palaišanas iekārtās, rada īpaši nopietnus riskus un varētu izvērst automatizētu savstarpēju konfliktu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | norāda, ka mākslīgā intelekta sistēmu izmantošana ar aizsardzību saistītās izstrādēs krasi mainīs militāro operāciju norisi, izmantojot datu analīzi, spēju labāk atspoguļot situācijas sarežģītību, potenciālu uzlabot mērķu precizitāti, optimizēt loģistiku un iesaistīties bruņotos konfliktos ar samazinātu fiziska kaitējuma risku civiliedzīvotājiem un pašu militārajam personālam, kā arī izmantot datus, lai izstrādātu rīcības veidus, piemēram, karadarbību; tomēr brīdina, ka tas varētu pazemināt spēka pielietošanas slieksni un tādējādi palielināt konfliktu iespējamību; apgalvo, ka iekārtas un roboti nevar līdzīgi cilvēkam pieņemt lēmumus, kas saistīti ar nošķiršanas, samērīguma un piesardzības juridiskajiem principiem; apgalvo, ka cilvēkiem būtu jākontrolē lēmumi par ieroču izvietošanu un izmantošanu un ka viņiem arī turpmāk jāatbild par nāvējoša spēka izmantošanu un par lēmumiem attiecībā uz dzīvību un nāvi; uzskata, ka uz mākslīgā intelekta balstītām ieroču sistēmām būtu jāpiemēro globālie standarti un starptautisks ētikas kodekss, lai militārās operācijās mākslīgā intelekta tehnoloģijas izmantotu, pilnībā ievērojot starptautiskās humanitārās tiesības un cilvēktiesības un ievērojot Savienības tiesības un vērtības; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pauž bažas par dažu valstu militārajiem pētījumiem un tehnoloģiju izstrādi attiecībā uz nāvējošām autonomām ieroču sistēmām bez jēgpilnas cilvēku kontroles; konstatē, ka militārajos konfliktos jau tiek izmantotas šādas autonomu ieroču sistēmas; atgādina, ka Parlaments vairākkārt ir aicinājis starptautiskā mērogā aizliegt nāvējošu autonomo ieroču sistēmu izstrādi, ražošanu un izmantošanu un sākt faktiskas sarunas par to aizliegumu; uzsver, ka mākslīgā intelekta sistēmas nekādā gadījumā nevar aizstāt cilvēku lēmumu pieņemšanu, kas ietver juridiskos nošķiršanas, proporcionalitātes un piesardzības principus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | jo īpaši norāda, ka mākslīgā intelekta tehnoloģija var radīt potenciālus dažādu hibrīdkara veidu un ārvalstu iejaukšanās riskus; precizē, ka to varētu iesaistīt, piemēram, lai izraisītu dezinformāciju, izmantojot botus vai viltotus sociālo mediju kontus, un tādējādi stiprinātu savstarpējo atkarību, vācot vērtīgu informāciju vai liedzot pretiniekiem piekļuvi tīklam, lai radītu traucējumus citu valstu ekonomikas un finanšu sistēmās, demoralizētu politiskās debates un atbalstītu ekstrēmistu grupas vai pārveidotu vēlēšanu rezultātus, lai destabilizētu demokrātiju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka mākslīgā intelekta tehnoloģijas varētu ietvert arī mākslīgā intelekta darbinātu ļaunprogrammatūru, identitātes zādzību, datu saindēšanu vai citus konfrontējošus mašīnmācīšanās veidus, kas liek citām mākslīgā intelekta sistēmām nepareizi interpretēt ievadi; jo īpaši norāda uz dziļviltojumu apjoma pieaugumu, kas ne vienmēr ir kiberuzbrukumi, bet rada šaubas par visa digitālā satura, tostarp video, autentiskumu, un tāpēc saistībā ar pārredzamības prasībām tiem jāpievērš īpaša uzmanība; brīdina, ka dziļviltojumi varētu ārkārtīgi pastiprināt sabiedrības neuzticēšanos mākslīgajam intelektam, kā arī padziļināt mūsu sabiedrības sociāli politisko polarizāciju; |
| --- | --- |

55.

| 56. | paskaidro, ka mākslīgā intelekta sistēmu izmantošana ievērojamā daudzumā svarīgu infrastruktūru, piemēram, enerģētikas un transporta tīklos, kosmosa nozarē, pārtikas ķēdē, banku un finanšu infrastruktūrā un slimnīcu iekārtās, ir radījusi jaunu ievainojamību, kas jānovērš ar stingriem kiberdrošības pasākumiem; šajā ziņā norāda, ka gan ES līmenī, gan starp dalībvalstīm ir svarīga sadarbība un informācijas apmaiņa, kā arī kopīga rīcība; uzsver, cik svarīgi ir veicināt kritiski svarīgu struktūru noturību pret hibrīddraudiem; |
| --- | --- |

56.

| 57. | brīdina, ka mākslīgā intelekta spējas var radīt arī drošības riskus, jo tās var likt cilvēkiem uzticēties mākslīgajam intelektam tā, ka viņi tam uzticas vairāk nekā paši saviem spriedumiem; norāda, ka cilvēka iesaistīšanos procesā visos gadījumos nav iespējams izmantot kā korektīvu mehānismu; norāda, ka eksperimentos ir pierādīts, ka tas var paaugstināt mākslīgā intelekta autonomijas līmeni, pārsniedzot sākotnēji paredzēto atbalsta lomu, un tas nozīmē, ka cilvēki neizmantos iespējas gūt pieredzi un pilnveidot prasmes un zināšanas par mākslīgā intelekta sistēmām; tādēļ uzsver, ka, lai novērstu šādu automatizācijas tendenci, augsta riska mākslīgā intelekta sistēmās ir jābūt integrētai drošībai un jēgpilnai cilvēku uzraudzībai, kuras pamatā ir atbilstīga apmācība, kā arī atbilstīga drošības un privātuma aizsardzība; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tomēr uzsver, ka mākslīgo intelektu var izmantot, lai prognozētu elektroenerģijas padeves traucējumus un ar lielu precizitāti noteiktu tehniskās apkopes vajadzības; turklāt precizē, ka to var izmantot, lai ar automatizētu informācijas ieguvi vai automatizētu informācijas klasifikāciju sintezētu lielus datu apjomus un lai atklātu konkrētus modeļus; uzsver, ka šie elementi ļautu labāk prognozēt un novērtēt apdraudējuma līmeni un sistēmas ievainojamību, paātrināt lēmumu pieņemšanas procesus, uzlabot reaģētspēju un efektīvāk aizsargāt galapunkta ierīces; |
| --- | --- |

58.

| 59. | jo īpaši uzsver mākslīgā intelekta tehnoloģijas potenciālu, kas tiesībaizsardzības iestādēm rada iespēju identificēt un apkarot noziedzīgas darbības; uzsver, ka, veicot šādas ar mākslīgo intelektu saistītas tiesībaizsardzības darbības, tomēr ir vajadzīga pilnīga pamattiesību ievērošana, stingra demokrātiska uzraudzība, skaidri pārredzamības noteikumi, spēcīga IT infrastruktūra, cilvēka virsvadība, augsti kvalificēti darbinieki un piekļuve vajadzīgajiem augstas kvalitātes datiem; |
| --- | --- |

59.

d)   Mākslīgais intelekts un konkurētspēja

| 60. | norāda, ka tuvākajā nākotnē arvien vairāk produktu un pakalpojumu visā vērtību ķēdē būs savstarpēji saistīti, un mākslīgajam intelektam un automatizācijai būs svarīga nozīme daudzos ražošanas procesos, darbībās un darījumdarbības modeļos; uzsver, ka mākslīgā intelekta rūpniecisko ekosistēmu attīstībai ir ārkārtīgi svarīgi fundamentālie pētījumi, kā arī ievērojami ieguldījumi, lai veicinātu digitālo publisko pārvaldi un uzlabotu digitālo infrastruktūru; |
| --- | --- |

60.

| 61. | konstatē, ka, neraugoties uz riska kapitāla un cita agrīnā posma finansējuma ievērojamu palielinājumu pēdējos divos gados, daudzas Eiropas nozares atpaliek un pašreizējais finansējums ES joprojām ir nepietiekams, un tas būtu ievērojami jāpalielina, lai atbilstu tādu vadošo mākslīgā intelekta ekosistēmu dinamikai kā Silīcija ielejā un citviet pasaulē; uzsver ES inovācijas ekosistēmas savdabīgo kopu tīkla struktūru, kas atšķiras no centralizētajām (un valsts atbalstītajām) inovācijas ekosistēmām; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka mākslīgais intelekts var ietekmēt ES rūpniecības konkurētspēju un tam ir potenciāls palielināt ražīgumu, paātrināt inovāciju, uzlabot ražošanas procesus un palīdzēt uzraudzīt Eiropas piegādes ķēžu noturību; |
| --- | --- |

62.

| 63. | norāda uz risku, ka ekonomikas atsaistīšana vai katastrofāli notikumi, piemēram, pandēmijas vai ar klimata pārmaiņām saistītas parādības, var radīt traucējumus piegādes ķēdē; uzsver, ka mākslīgā intelekta izmantošana var palīdzēt atklāt piegādes ķēžu traucējumu modeļus un veikt prognozējamus labojumus, kas varētu veicināt piegādātāju dažādošanu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | norāda, ka uzņēmumi, kas ir ierosinājuši digitālo pakalpojumu traucējumus, bieži ir saņēmuši atlīdzību ar ievērojamu tirgus daļas pieaugumu; norāda, ka jaunākie pētījumi liecina, ka šāda tendence, visticamāk, atkārtosies vēl izteiktāk, jo uzņēmumi, kas ievieš mākslīgo intelektu, bieži vien vāc lielu daudzumu datu, kas palielina to konkurētspēju; pauž bažas par tirgus koncentrācijas riskiem, kas kaitē MVU un jaunuzņēmumiem; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka šādas izredzes ir īpaši satraucošas, jo lielākie vēsturiskie tehnoloģiju uzņēmumi, kas, visticamāk, dominēs arī mākslīgā intelekta tehnoloģiju jomā, ir tirgus vārtziņi, vienlaikus aptverot lielāko daļu no radītās vērtības; uzsver, ka, tā kā dati, kas virza mākslīgā intelekta nozares attīstību, lielākoties tiek vākti no tiem pašiem lielajiem tehnoloģiju uzņēmumiem, kuri lietotājiem piekļuvi pakalpojumiem piedāvā apmaiņā pret datiem un mērķtiecīgu reklāmu, to pašreizējais dominējošais stāvoklis tirgū, visticamāk, pats par sevi kļūs par faktoru, kas arī turpmāk palīdzēs nodrošināt dominējošo stāvokli tirgū; norāda, ka daudzu šo tehnoloģiju uzņēmumu galvenā mītne atrodas ārpus ES, tomēr tie spēj izmantot vērtību, ko rada dati par Eiropas klientiem, tādējādi gūstot konkurences priekšrocības; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atzinīgi vērtē neseno Komisijas paziņojumu, kurā pausts aicinājums atjaunināt konkurences noteikumus, lai tie būtu piemēroti digitālajam laikmetam (29), un uzsver ex ante pasākumu, tostarp gaidāmā Digitālā tirgus akta, svarīgo nozīmi koncentrācijas līdzsvarošanā pirms tās rašanās; turklāt uzsver standartizācijas un regulatīvās sadarbības nozīmi šā jautājuma risināšanā, veicinot produktu un pakalpojumu attīstību visā pasaulē neatkarīgi no to fiziskās atrašanās vietas; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzsver, ka MVU un jaunuzņēmumiem ir galvenā loma mākslīgā intelekta tehnoloģiju ieviešanā ES, jo tie veido lielāko daļu no visiem uzņēmumiem un ir nozīmīgs inovācijas avots; tomēr konstatē, ka daudzsološi mākslīgā intelekta jaunuzņēmumi saskaras ar ievērojamiem šķēršļiem, kas nepilnīgā digitālā vienotā tirgus un daudzu dalībvalstu regulējuma atšķirību dēļ traucē tiem paplašināties visā Eiropā, vai tad, kad tie paplašinās, tos iegādājas lieli tehnoloģiju uzņēmumi; pauž nožēlu, ka MVU bieži trūkst finansējuma, tiem jārisina sarežģītas administratīvās procedūras un nav pieejamas atbilstošas prasmes un informācija; norāda, ka iepriekš ES konkurences iestādes ir atļāvušas lielākajai daļai ārvalstu uzņēmumu pārņemt Eiropas mākslīgā intelekta un robotikas uzņēmumus; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzsver, ka algoritmu intensīva izmantošana vienotajā tirgū, piemēram, cenu noteikšanai, varētu radīt arī pilnīgi jaunas problēmas, kas raksturīgas tieši mākslīgajam intelektam; norāda, ka pretmonopola iestādēm, piemēram, varētu būt grūti pierādīt, ka starp mākslīgā intelekta vadītām cenu noteikšanas sistēmām ir notikusi slepena vienošanās par cenām; turklāt piebilst, ka nedaudzie mākslīgā intelekta pakalpojumu nodrošinātāji, kas jau piedalās akciju tirdzniecībā, varētu radīt sistēmisku risku finanšu tirgiem, cita starpā izmantojot slepenas vienošanās; uzsver, ka algoritmisku slepenu vienošanos var būt ļoti grūti identificēt, jo uz mākslīgā intelekta balstītām sistēmām nav savstarpēji jāsazinās tādā veidā, kā to dara cilvēki slepenu vienošanos gadījumā, tāpēc slepenu nodomu varētu būt neiespējami pierādīt; uzsver risku, ko tas rada tirgus stabilitātei, un tādēļ ES un valstu konkurences iestādēm būtu jāizstrādā piemērotas stratēģijas un rīki; turklāt uzsver sistēmisko risku finanšu tirgiem, ko rada algoritmiskās tirdzniecības modeļu un sistēmu plaša izmantošana bez cilvēku mijiedarbības, kas pagātnē ir ievērojami palielinājuši tirgus svārstības un nākotnē, visticamāk, to atkārtos; |
| --- | --- |

68.

| 69. | konstatē, ka tā kā pastāv birokrātiski šķēršļi, pārklājas spēkā esošie nozaru tiesību akti un trūkst noteiktu mākslīgā intelekta standartu un normu, pašreiz daudzi mākslīgā intelekta uzņēmumi ES saskaras ar juridisko nenoteiktību attiecībā uz iespējām droši attīstīt produktus un pakalpojumus; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzsver problēmas, kas mākslīgā intelekta uzņēmumiem jārisina saistībā ar kvalitātes kontroli un patērētāju aizsardzību; secina, ka ES uzņēmumu konkurences priekšrocību nodrošināšanai svarīga nozīme ir pārredzamībai un uzticamībai, jo turpmāk šādi apsvērumi būs noteicošie produkta vai pakalpojuma galīgai pieņemšanai tirgū; |
| --- | --- |

70.

| 71. | norāda, ka, lai gan 26 % augstvērtīgu pētniecības publikāciju par mākslīgo intelektu ir radītas Eiropā, tikai četri no 30 lielākajiem pieteikuma iesniedzējiem (13 %) un 7 % uzņēmumu, kas nodarbojas ar mākslīgā intelekta patentēšanu visā pasaulē, ir Eiropas uzņēmumi; |
| --- | --- |

71.

| 72. | uzskata, ka ES intelektuālā īpašuma tiesību aktos ir jāparedz saskaņošana un skaidra un pārredzama izpilde, kā arī līdzsvarota, izpildāma un paredzama sistēma, lai Eiropas uzņēmumi, jo īpaši MVU un jaunuzņēmumi, varētu nodrošināt intelektuālā īpašuma aizsardzību; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pauž bažas par to, ka MVU joprojām maz izmanto IĪ aizsardzību, jo MVU bieži vien IĪ aizsardzību neizmanto tāpēc, ka pilnībā neapzinās savas tiesības un tiem nav pietiekamu resursu, lai tās aizstāvētu; uzsver, cik svarīga ir informācija un statistika par intelektuālā īpašuma aizsardzību MVU, kuri darbojas zinātnesietilpīgās nozarēs, un atzinīgi vērtē centienus, tostarp vienkāršotas reģistrācijas procedūras un zemākas administratīvās maksas, kas MVU un jaunuzņēmumiem nodrošina iespēju iegūt labākas zināšanas un atvieglo piekļuvi intelektuālā īpašuma aizsardzībai; norāda, ka, lai palīdzētu ES uzņēmumiem aizsargāt savas IĪT tiesības, būtu jānostiprina ES kā pasaules standartu noteicējas pozīcijas; uzsver, ka starptautiskā konkurētspēja un pievilcība sakņojas spēcīgā un noturīgā vienotajā tirgū, kā arī IĪ aizsardzībā un īstenošanā; |
| --- | --- |

73.

| 74. | norāda, ka datu analīze, kā arī piekļuve nepersondatiem, to kopīgošana un atkalizmantošana jau šodien ir svarīga daudziem produktiem un pakalpojumiem, kuru pamatā ir dati, bet būs svarīga gaidāmo mākslīgā intelekta sistēmu izstrādē un ieviešanā; tomēr uzsver, ka, kamēr vienotais datu tirgus vēl tiek veidots, lielākā daļa līdz šim ES iegūto nepersondatu paliek neizmantoti; |
| --- | --- |

74.

| 75. | norāda, ka ir svarīgi atvieglot piekļuvi datiem un datu kopīgošanu, kā arī atklātajiem standartiem un atklātā pirmkoda tehnoloģijām, lai ES veicinātu ieguldījumus un inovācijas mākslīgā intelekta tehnoloģijās; norāda, ka mākslīgā intelekta izstrādātājiem būtu noderīga labāka valstu datu aizsardzības iestāžu interpretācija, kā arī norādījumi par jauktiem datiem un depersonalizācijas paņēmieniem; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzsver, ka mākslīgais intelekts var palīdzēt Eiropas un valstu iestādēm veikt izpildes pasākumus, jo īpaši muitas un tirgus uzraudzības jomā; uzskata, ka ar mākslīgo intelektu, palielinot atbilstību un nodrošinot, ka vienotajā tirgū tiek laisti tikai droši produkti, var uzlabot tirdzniecību un muitas procedūru efektivitāti un rentabilitāti; norāda uz Kanādas Robeždienestu aģentūras novērtēšanas un ieņēmumu pārvaldības (CARM) sistēmas piemēru, kas ievērojami vienkāršo importa un eksporta procedūras, izmantojot kvalificētu mākslīgā intelekta riska novērtējumu un racionalizētu digitalizētu informācijas pārvaldību, lai samazinātu ilgstošu pārbaužu nepieciešamību; |
| --- | --- |

76.

e)   Mākslīgais intelekts un darba tirgus

| 77. | norāda, ka mākslīgais intelekts arvien vairāk ietekmē darba tirgu, darbvietas un sociālo jomu un ka tehnoloģisko pārmaiņu ietekme uz darbu un nodarbinātību ir daudzpusīga; uzsver, ka mākslīgā intelekta izmantošana šajā jomā rada virkni ētisku, juridisku un ar nodarbinātību saistītu problēmu; pauž bažas par to, ka digitalizācija darba tirgū varētu izraisīt darbaspēka reorganizāciju un dažu nodarbinātības nozaru iespējamu izzušanu; uzskata, ka mākslīgā intelekta ieviešana, ja to apvienotu ar vajadzīgo atbalsta infrastruktūru, izglītību un apmācību, varētu palielināt kapitālu un darba ražīgumu, veicināt inovāciju, ilgtspējīgu izaugsmi un darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | uzsver, ka, lai gan mākslīgais intelekts var aizstāt dažus uzdevumus, tostarp atkārtotus, smagus, darbietilpīgus vai bīstamus, tas varētu arī palīdzēt uzlabot prasmes, paaugstināt darba kvalitāti un radīt jaunu, augstākas pievienotās vērtības nodarbinātību, atstājot vairāk laika stimulējošiem uzdevumiem un karjeras attīstībai; uzsver, ka jau pašreiz mākslīgais intelekts aizstāj vai papildina cilvēkus uzdevumu apakškopā, bet darba tirgū vēl nav radījis ievērojamu kopējo ietekmi (30); tomēr, ja mākslīgais intelekts palielinās augsti kvalificētu profesiju skaitu un aizstās mazkvalificētas profesijas, uzsver ienākumu nevienlīdzības palielināšanās potenciālu; piebilst, ka visas no tā izrietošās ekonomiskās un sociālās sekas ir jāmazina ar atbilstīgiem pasākumiem, pētniecību un prognozēšanu, un tām ir jāsagatavojas, ieguldot darbaspēka pārkvalifikācijā un kvalifikācijas celšanā, galveno uzmanību pievēršot nepietiekami pārstāvētām grupām, piemēram, sievietēm un minoritātēm, kuras šī pāreja varētu skart visvairāk, un veicinot daudzveidību visos mākslīgā intelekta sistēmu izstrādes posmos; pauž bažas par to, ka mākslīgais intelekts varētu radīt prasmju mazināšanās procesus un radīt un integrēt mazapmaksātu, zemas autonomijas darbu, kā arī paplašināt netipiska, elastīga darba (vai “gadījumdarba”) iespējas; uzsver, ka algoritmiska pārvaldība varētu radīt vadības un darbinieku varas sadalījuma nelīdzsvarotību un neskaidrību par lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | uzsver, ka mākslīgā intelekta ieviešana sniedz iespēju veicināt organizācijās ievērojamas kultūras pārmaiņas, tostarp uzlabojot drošību darbvietā, labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru un piedāvājot darbiniekiem tiesības būt bezsaistē, kā arī efektīvākas apmācības iespējas un norādījumus; šajā ziņā norāda uz ESAO ieteikumiem, uzsverot, ka automatizācija varētu arī saīsināt darba laiku, tādējādi uzlabojot darba ņēmēju dzīves apstākļus un veselību; uzskata, ka mākslīgā intelekta lietojumi, kas pilnveido cilvēka spējas, varētu arī radīt jaunas nodarbinātības iespējas, jo īpaši tiem cilvēkiem, kuri ierobežojumu, piemēram, invaliditātes vai dzīves apstākļu, dēļ līdz šim bijuši spiesti izvēlēties mazāk kvalificētu darbu; uzsver, ka mākslīgā intelekta atbalsts darba vietā ir jāizmanto, lai cilvēkiem būtu laiks uzlabot darba rezultātu kvalitāti, nevis tikai lai palielinātu darba slodzi; |
| --- | --- |

79.

| 80. | nosoda to, ka darba vietā arvien biežāk izmanto ar mākslīgā intelekta palīdzību veiktu uzraudzību, kas bieži notiek bez darba ņēmēju ziņas, nemaz nerunājot par piekrišanu, jo īpaši saistībā ar tāldarbu; uzskata, ka šāda prakse nav pieļaujama, jo tādējādi ārkārtīgi ļaunprātīgi tiek pārkāptas darba ņēmēju pamattiesības uz privāto dzīvi, datu aizsardzību un cilvēka cieņu, kā arī sociālās un darba tiesības, un iejaukšanās pakāpes, vispārējās un nediferencētās ietekmes dēļ tā arī negatīvi ietekmē darba ņēmēju garīgo veselību, un skartajām personām nav aizsardzības pasākumu; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pauž bažas par to, ka līdzīgs uzraudzības risks pastāv arī skolu vidē, jo skolās arvien vairāk tiek ieviestas mākslīgā intelekta sistēmas, kas apdraud bērnu pamattiesības; norāda, ka mākslīgā intelekta ietekme uz bērnu privātumu, drošību un drošumu aptver plašu spektru — no ieguvumiem, kas saistīti ar spēju precīzāk un konkrētāk izprast draudus, ar kuriem saskaras bērni, līdz riskiem, ko rada netīši privātuma pārkāpumi; uzsver, ka, ņemot vērā gan pozitīvo, gan negatīvo ietekmi uz bērnu privātumu, drošību un drošumu, jāievieš rūpīga pārbaude un attiecīgi aizsardzības pasākumi; turklāt uzsver, ka, izstrādājot mākslīgā intelekta sistēmas, īpaša uzmanība īpašā jutīguma un īpašās neaizsargātības dēļ jāpievērš bērniem un viņu aizsardzībai; |
| --- | --- |

81.

| 82. | uzsver, ka visos dzīves posmos ir ļoti svarīgi nodrošināt cilvēkiem visaptverošas prasmju pilnveides programmas, lai viņi varētu saglabāt ražīgumu nepārtraukti mainīgajā darbvietā un izvairīties no atstumtības no darba tirgus; uzskata, ka ļoti svarīgi, lai darbaspēks pielāgotos mākslīgā intelekta izglītības, mūžizglītības un pārkvalificēšanās ziņā; uzsver, ka pašreizējās mācīšanās un darba koncepcijas joprojām pārmērīgi atbilst pirmsdigitālās pasaules vajadzībām, tādējādi palielinot prasmju nepietiekamību un radot jaunu digitālo plaisu iedzīvotājiem, kuriem nav piekļuves drošai digitālajai telpai; uzsver, ka digitālās pratības uzlabošana palīdz sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši izglītības, cilvēkkapitāla un infrastruktūras jomā; uzsver zināšanas, kas saistībā ar Covid-19 krīzi iegūtas par jauniem darba un mācīšanās veidiem un ko varētu izpētīt sīkāk; |
| --- | --- |

82.

| 83. | uzsver — lai pilnībā izmantotu digitalizācijas sniegtās priekšrocības, Savienībai ir jāpievēršas jautājumam par digitālās pratības un prasmju nodrošināšanu visiem; uzskata, ka digitālās prasmes ir priekšnosacījums, kas panāks iedzīvotāju uzticēšanos mākslīgajam intelektam un sabiedrības informētību par tā ietekmi; uzsver, cik svarīgi ir iekļaut digitālo prasmju un mākslīgā intelekta pamatapmācību valstu izglītības sistēmās; uzskata, ka mākslīgā intelekta tehnoloģiju ieviešana un attīstība minoritāšu valodu jomā varētu palielināt zināšanas un tā izmantošanu; uzsver, ka vairāk nekā 70 % uzņēmumu kā šķērsli ieguldījumiem norāda to, ka tiem trūkst darbinieku, kuriem ir atbilstīgas prasmes digitālā un mākslīgā intelekta jomā; pauž bažas par to, ka 2019. gadā ES bija 7,8 miljoni IKT speciālistu un iepriekšējais gada izaugsmes rādītājs bija 4,2 %, kas ir krietni mazāk nekā Komisijas prognozētais 20 miljonu ekspertu skaits, kas vajadzīgi svarīgās jomās, piemēram, datu analīzē; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pauž bažas par lielo dzimumu nevienlīdzību šajā jomā, proti, tikai viena no sešām IKT speciālistēm un viena no trim dabaszinātņu, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) studiju absolventēm ir sieviete (31); ar bažām norāda, ka joprojām ir dzimumu atšķirības, jo īpaši jaunuzņēmumu jomā, kur 2019. gadā 92 USD no katriem 100 USD, kas ieguldīti Eiropas tehnoloģiju uzņēmumos, tika novirzīti dibinātāju grupām, kurās pilnībā darbojās vīrieši; iesaka mērķtiecīgas iniciatīvas sieviešu atbalstam STEM jomā, lai novērstu vispārējo prasmju trūkumu šajā sektorā; uzsver, ka šīs atšķirības neizbēgami rada algoritmu neobjektivitāti; uzsver, ka ir svarīgi dot iespēju meitenēm un motivēt viņas veidot karjeru STEM jomā un izskaust dzimumu nevienlīdzību šajā jomā; |
| --- | --- |

84.

f)   Mākslīgais intelekts un demokrātijas nākotne

| 85. | norāda, ka mākslīgajam intelektam, no vienas puses, ir potenciāls palīdzēt veidot pārredzamāku un efektīvāku publisko sektoru, bet, no otras puses, mākslīgā intelekta jomā notiekošā tehniskā attīstība, ko bieži vien virza izaugsmes un peļņas loģika, ir ļoti strauja un dinamiska, apgrūtinot politikas veidotājiem pietiekamu izpratni par to, kā jaunie mākslīgā intelekta lietojumi darbojas un kādus rezultātus tie var radīt, lai gan to pienākums ir nodrošināt sistēmu, kas nodrošinātu, ka mākslīgais intelekts atbilst pamattiesībām un to var izmantot sabiedrības labā; uzsver, ka atšķiras arī ekspertu prognozes par mākslīgā intelekta ietekmi nākotnē, kas liek domāt, ka pat varētu būt grūti paredzēt jaunu mākslīgā intelekta tehnoloģiju ieviešanas rezultātus; tādēļ apgalvo, ka šīs nenoteiktības dēļ likumdevējiem, regulējot mākslīgo intelektu, pienācīgi ir jāņem vērā piesardzības princips; uzskata — lai izstrādātu stabilus, praktiskus un nākotnes prasībām atbilstošus tiesību aktus, ir ļoti svarīgi apspriesties ar ekspertiem, kuriem ir atšķirīga pieredze un zināšanas; brīdina, ka tiesiskā nenoteiktība var būt viens no lielākajiem inovācijas šķēršļiem; šajā ziņā norāda, ka ir svarīgi veicināt mākslīgā intelekta pratību iedzīvotāju, tostarp vēlētu pārstāvju un valstu iestāžu vidū; |
| --- | --- |

85.

| 86. | brīdina, ka tiesību aktu cikli bieži vien neatbilst tehnoloģiju progresa tempam, piespiežot politikas veidotājus panākt konkurentus un regulēt tos izmantošanas gadījumus, kuri jau ir tirgū; norāda, ka, lai neradītu šķēršļus inovācijai un ES uzņēmumu konkurētspējai, pirms pareizas regulatīvās pieejas izvēles attiecībā uz mākslīgo intelektu ir jāveic padziļināta samērīguma un nepieciešamības analīze; |
| --- | --- |

86.

| 87. | uzsver, ka mākslīgā intelekta izmantošana biometrisko datu iegūšanai gan indivīdam, gan plašai sabiedrībai varētu būt ne vien uzbāzīga un kaitīga, bet arī izdevīga; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ar bažām norāda, ka šādas mākslīgā intelekta tehnoloģijas izvirza izšķirošus ētiskus un juridiskus jautājumus; norāda, ka dažas mākslīgā intelekta tehnoloģijas ļauj automatizēt informācijas apstrādi līdz vēl nepieredzētam apjomam, kas paver ceļu masveida uzraudzībai un citādiem nelikumīgas iejaukšanās veidiem un apdraud pamattiesības, jo īpaši tiesības uz privātumu un datu aizsardzību; |
| --- | --- |

88.

| 89. | uzsver, ka daudzi autoritārie režīmi izmanto mākslīgā intelekta sistēmas, lai kontrolētu, masveidā uzraudzītu, izspiegotu, novērotu un šķirotu iedzīvotājus vai ierobežotu pārvietošanās brīvību; uzsver, ka jebkāda veida normatīva iedzīvotāju vērtēšana, ko veic valsts iestādes, jo īpaši tiesībaizsardzības, robežkontroles un tiesu iestādes, kā arī tas, kā to izmanto privāti uzņēmumi vai privātpersonas, izraisa autonomijas un privātuma zaudēšanu, rada diskriminācijas risku un neatbilst Eiropas vērtībām; atgādina, ka uz tādām tehnoloģijām kā kiberuzraudzība un biometriskā atpazīšana, ko var izmantot šajā nolūkā, attiecas ES Eksporta kontroles regula; pauž nopietnas bažas par to, ka ES uzņēmumi iepriekš ir pārdevuši trešo valstu autoritārajiem režīmiem biometriskās sistēmas, kuras būtu nelikumīgi izmantot ES teritorijā, un nosoda šos gadījumus; |
| --- | --- |

89.

| 90. | norāda, ka mūsdienās dominējošās tehnoloģiju platformas ne tikai ievērojami kontrolē piekļuvi informācijai un tās izplatīšanu, bet arī izmanto mākslīgā intelekta tehnoloģijas, lai iegūtu vairāk informācijas par personas identitāti, paradumiem un zināšanas par lēmumu pieņemšanas vēsturi; uzskata, ka šāda profilēšana apdraud demokrātiskās sistēmas, kā arī pamattiesību aizsardzību un iedzīvotāju autonomiju; uzsver, ka tas rada varas nelīdzsvarotību un sistēmiskus riskus, kas varētu ietekmēt demokrātiju; |
| --- | --- |

90.

| 91. | norāda, ka digitālās platformas, tostarp izmantojot mākslīgā intelekta virzītas tirgvedības lietojumprogrammas, var izmantot ārvalstu iejaukšanās un dezinformācijas un dziļviltojumu izplatīšanai, darbojoties kā propagandas, āzēšanas un vajāšanas tīkli ar mērķi graut vēlēšanu procesus; uzsver, ka jo īpaši izmantojot mašīnmācīšanos, var mērķtiecīgi izmantot persondatus, radot personalizētus un pārliecinošus vēstījumus, lai manipulētu ar neinformētiem vēlētājiem; uzsver stingru pārredzamības pienākumu faktiskas īstenošanas nozīmi; |
| --- | --- |

91.

| 92. | uzsver, ka mākslīgo intelektu tomēr varētu arī izmantot, lai samazinātu nedemokrātiskas un neētiskas darbības platformās un lai ierobežotu viltus ziņu un naida runas izplatīšanu, lai gan līdz šim, pārbaudot tā spējas izprast kontekstam paredzētu saturu, ir iegūti slikti rezultāti; pauž bažas par to, ka šķeltnieciski izteikumi veicina lielāku lietotāju iesaisti, tāpēc šādu izteikumu izņemšana būtu tiešā pretrunā platformas darījumdarbības modelim, kura pamatā ir maksimāla lietotāju iesaiste; uzskata, ka pirms iespējamās izmantošanas mākslīgā intelekta radīti risinājumi jāizstrādā, pilnīgi ievērojot vārda un viedokļa brīvību un ņemot vērā pārliecinošus pierādījumus par labu to izmantošanai; |
| --- | --- |

92.

| 93. | uzsver, ka mākslīgā intelekta sistēmās, jo īpaši dziļās mācīšanās sistēmās, neobjektivitāti bieži rada dažādu un kvalitatīvu apmācības un testēšanas datu trūkums, piemēram, ja ir izmantotas tādas datu kopas, kas pietiekami neaptver neaizsargātās grupas, vai ja uzdevuma definīcija vai prasības noteiktas neobjektīvi; norāda, ka neobjektivitāte var rasties arī tāpēc, ka attīstītāju komandas, iespējams, nav daudzveidīgas, raksturīgā neobjektivitāte atkārtojas, tāpēc, ka mācību un testēšanas datu apjoms ir ierobežots, vai tāpēc, ka neobjektīvs mākslīgā intelekta izstrādātājs ir apdraudējis algoritmu; norāda, ka ar nodomu tiek radīta arī pamatota diferenciācija, lai konkrētos apstākļos uzlabotu mākslīgā intelekta mācīšanās rezultātus; |
| --- | --- |

93.

| 94. | uzsver, ka ar zemas kvalitātes datu kopām nevajadzētu atkārtot vai pat pastiprināt mūsu sabiedrības strukturālo neobjektivitāti; šajā ziņā norāda, ka algoritmi mācās būt tikpat diskriminējoši kā dati, ar kuriem tie strādā, un zemas kvalitātes apmācības dati vai aizspriedumi un sabiedrībā novērota diskriminācija varētu mudināt pieņemt lēmumus, kas būtībā ir diskriminējoši un kas saasina diskrimināciju sabiedrībā; tomēr norāda, ka dažkārt mākslīgā intelekta neobjektivitāti var labot; secina, ka tādēļ, lai samazinātu šo risku, ir jāpiemēro tehniski līdzekļi un jāizveido dažādi mākslīgā intelekta sistēmu kontroles slāņi, tostarp programmatūra, algoritmi un dati, ko tie izmanto un rada; apgalvo, ka mākslīgo intelektu var un vajag izmantot, lai mūsu sabiedrībā mazinātu neobjektivitāti un diskrimināciju un veicinātu tiesību vienlīdzību un pozitīvas sociālās pārmaiņas, tostarp attiecībā uz datu kopām, ko izmanto mākslīgā intelekta sistēmu apmācībai, piemērojot normatīvās prasības; uzsver, ka viens no visefektīvākajiem veidiem, kā mākslīgā intelekta sistēmās samazināt neobjektivitāti, ir, ciktāl tas ir iespējams saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, nodrošināt, ka apmācības un mašīnmācīšanās nolūkos ir pieejams maksimālais ar personu nesaistītu datu apjoms; |
| --- | --- |

94.

| g) | Atkārtoti secinājumi visu sešu gadījumu pētījumos |
| --- | --- |

g)

Atkārtoti secinājumi visu sešu gadījumu pētījumos

| 95. | norāda, ka ir skaidrs, ka ar mākslīgā intelekta tehnoloģiju ieviešanu saistītos sabiedrības ieguvumus un iespējas var izmantot tikai tad, ja ES saskaņā ar pamattiesībām, vērtībām un tiesību aktiem tiek novērsti transversāli šķēršļi; norāda, ka tiesību aktu pārklāšanos, tirgus sadrumstalotību, birokrātisko šķēršļus, plašākai sabiedrībai pieejamas digitālās infrastruktūras un digitālo prasmju trūkumu, kā arī nepietiekamos ieguldījumus pētniecībā un izstrādē var uzskatīt par šķēršļiem, kas kavē uzticama mākslīgā intelekta sekmīgu piemērošanu visās analizētajās jomās; |
| --- | --- |

95.

| 96. | turklāt no pārbaudītajiem gadījumu pētījumiem secina, ka daži lietojuma gadījumi ir riskanti vai kaitīgi, bet tās nebūt nav īpašas mākslīgā intelekta tehnoloģijas pašas par sevi, bet gan to piemērošanas jomas; atzīst — lai mākslīgā intelekta tehnoloģijas varētu plaši izmantot ES, jaunajam regulējumam ir jārisina pamatotās problēmas, kas saistītas ar šiem riskiem; |
| --- | --- |

96.

| 97. | norāda, ka, lai gan ir svarīgi pārbaudīt un klasificēt iespējamos riskus, ko varētu radīt mākslīgais intelekts, gadījumu izpēte liecina, ka mākslīgā intelekta tehnoloģijas var piedāvāt arī efektīvus pretpasākumus, kas spēj mazināt vai novērst šos riskus; uzsver, ka, tā kā plašākā jauno tehnoloģiju kontekstā mākslīgais intelekts vēl ir agrīnā attīstības sākumposmā, visas tā iespējas un riski vēl nav zināmi; norāda, ka ir jāizvērtē ne tikai riski indivīdiem, bet arī plašāks sociālais un nemateriālais individuālais kaitējums; uzsver, ka datu tirgos un saistītajā mākslīgā intelekta ekonomikā ir ievērojama tirgus varas nelīdzsvarotība; uzsver, ka godīga konkurence un konkurences šķēršļu likvidēšana jaunuzņēmumiem un MVU ir svarīgi faktori, kas jāņem vērā, lai ekonomikai un sabiedrībai taisnīgi sadalītu potenciālos mākslīgā intelekta radītos ieguvumus, kas šķiet nozīmīgi gan ES, gan visā pasaulē; |
| --- | --- |

97.

3.   
  ES vieta globālajā konkurencē mākslīgā intelekta jomā

| 98. | novēro spēcīgu globālu konkurenci mākslīgā intelekta jomā, kurā ES vēl nav sasniegusi izvirzītos mērķus; nākamajos punktos analizē ES globālo konkurētspēju mākslīgā intelekta jomā, salīdzinot to ar Ķīnas un ASV konkurētspēju un koncentrējoties uz trim pamatelementiem: regulatīvā pieeja, stāvoklis tirgū un ieguldījumi; tomēr atzīst, ka starpvalstu tirgus un uzņēmumus nav viegli nodalīt atbilstīgi valstu robežām, jo lielākajai daļai tehnoloģiju uzņēmumu klienti, akcionāri, darbinieki un piegādātāji atrodas daudzās dažādās valstīs; |
| --- | --- |

98.

a)   Regulatīvā pieeja

| 99. | norāda, ka ASV vēl nav ieviesusi horizontālus tiesību aktus digitālajā jomā un līdz šim ir koncentrējusies uz nozaru tiesību aktiem un ieguldījumu veicināšanu, tostarp izmantojot nodokļu pasākumus privātā sektora inovācijai, jo īpaši tehnoloģiju gigantu un vadošo augstskolu vidū; konstatē, ka, neraugoties uz jaunākajiem notikumiem, kas liecina par aktīvāku politikas veidošanu, ASV pieeja līdz šim lielākoties ir atspoguļojusi koncentrēšanos uz juridisku norādījumu sniegšanu uzņēmumiem, ieguldījumiem pētniecības projektos un šķietamu šķēršļu likvidēšanu inovācijai; |
| --- | --- |

99.

| 100. | uzsver, ka 2019. gada Amerikas Mākslīgā intelekta iniciatīvas akts ieviesa nelielas izmaiņas, jo līdztekus finansējuma novirzīšanai, darbinieku pārkvalificēšanai un digitālās infrastruktūras nostiprināšanai ASV valdība arī paziņoja par kopēju standartu izstrādi attiecībā uz uzticamu mākslīgo intelektu; tomēr norāda, ka izstrādātie 10 principi bija ļoti plaši noteikti, lai ļautu katrai valsts aģentūrai izstrādāt nozaru noteikumus; pauž cerību, ka, lai gan pašreizējā ASV administrācija plāno 2022. gadā iesniegt jaunu tiesību hartu, lai ierobežotu mākslīgā intelekta radīto kaitējumu, ASV pieeja joprojām būs tirgū balstīta; |
| --- | --- |

100.

| 101. | uzsver, ka Ķīnas prezidents Xi Jinping jau 2013. gadā uzsvēra tehnoloģiju nozīmi ģeopolitikā, publiskās politikas nozīmi ilgtermiņa mērķu noteikšanā un to, ka mākslīgā intelekta tehnoloģijas piedāvā iespēju atjaunot militāro varu; turklāt uzsver, ka Ķīnas valdība pēc tam 2015. gadā iesniedza plānu “Ražots Ķīnā 2025” un 2017. gadā — nākamās paaudzes mākslīgā intelekta attīstības plānu, abos plānos bija skaidri noteikti mērķi — līdz 2030. gadam padarīt Ķīnu par pasaules līderi mākslīgā intelekta jomā; norāda, ka Ķīnas 2018. gada Mākslīgā intelekta standartizācijas baltajā grāmatā ir sīkāk izklāstīts, kā sociālistiskā tirgus ekonomika var izstrādāt starptautiskus standartus un stratēģiski iesaistīties starptautiskās standartizācijas organizācijās; norāda, ka Ķīnā ir ieviesti noteikumi par ieteikumu sistēmām, kā arī mākslīgā intelekta ētikas kodekss; |
| --- | --- |

101.

| 102. | konstatē, ka globālā mērogā Ķīna aktīvi veicina starptautiskas partnerības mākslīgā intelekta jomā, lai eksportētu savus mākslīgajā intelektā balstītos uzraudzības paņēmienus, sociālā novērtējuma sistēmu un cenzūras stratēģijas; uzsver, ka lielus ieguldījumus ārvalstīs, ko veic saskaņā ar iniciatīvu “Digitālais zīda ceļš”, izmanto arī kā līdzekli, lai izplatītu Ķīnas ietekmi un tās mākslīgo intelektu visā pasaulē, kam varētu būt tālejoša ietekme ne tikai uz tehnoloģiskajiem standartiem vai tehnoloģiskās konkurētspējas saglabāšanu; secina, ka tāpēc Ķīnas valdības pieeja ir balstīta uz mākslīgā intelekta izvēršanu valsts iekšienē, kā arī uz tādu mākslīgā intelekta tehnoloģiju eksportu, kas atbilst iepriekš noteiktiem standartiem, kuri atbilst Ķīnas valdības ideoloģijai; |
| --- | --- |

102.

| 103. | norāda, ka Komisija 2018. gadā sāka izstrādāt mākslīgā intelekta regulējumu, publicējot Eiropas mākslīgā intelekta stratēģiju, izveidojot augsta līmeņa ekspertu grupu un ieviešot koordinētu plānu (32), lai veicinātu mākslīgā intelekta izstrādi Eiropā; norāda, ka 2020. gada Baltajā grāmatā par mākslīgo intelektu ierosināti daudzi pasākumi un politikas risinājumi turpmākam regulējumam mākslīgā intelekta jomā un galu galā pieņemts horizontālais Mākslīgā intelekta akts (33), kas 2021. gada maijā tika iesniegts kopā ar pārskatītu koordinēto mākslīgā intelekta plānu (34); norāda, ka no 2021. gada jūnija 20 dalībvalstis publicēja savas mākslīgā intelekta valsts stratēģijas, bet vēl septiņas dalībvalstis ir noslēgušas savu stratēģiju pieņemšanas sagatavošanas posmu; |
| --- | --- |

103.

| 104. | uzsver, ka ES regulatīvajā pieejā galvenā uzmanība tiek pievērsta Eiropas digitālā vienotā tirgus izveidei un ētiskiem apsvērumiem atbilstīgi galvenajām cilvēktiesību vērtībām un demokrātijas principiem; atzīst, ka, izveidojot pasaulē pirmo tiesisko regulējumu mākslīgā intelekta jomā, ES varētu gūt līdzekli mērķa sasniegšanai un iniciatora priekšrocības, nosakot starptautiskus mākslīgā intelekta standartus, kuru pamatā ir pamattiesības, kā arī visā pasaulē sekmīgi eksportējot uz cilvēku vērstu, “uzticamu mākslīgo intelektu”; uzsver, ka šī pieeja ir jāatbalsta ar regulatīvu saskaņošanu un konverģenci ar starptautiskajiem partneriem; |
| --- | --- |

104.

b)   Tirgus situācija

| 105. | norāda, ka daudziem no 100 vadošajiem mākslīgā intelekta uzņēmumiem galvenā mītne atrodas ASV, bet tikai daži no tiem atrodas ES; norāda, ka ASV ieņem vadošo vietu arī attiecībā uz kopējo mākslīgā intelekta jaunuzņēmumu skaitu; |
| --- | --- |

105.

| 106. | norāda, ka pēdējos gados vairākus ES digitālos uzņēmumus ir iegādājušies ASV tehnoloģiju giganti; atzinīgi vērtē Komisijas nolūku risināt jautājumus, kas saistīti ar iegādi, kas var būtiska ietekmēt faktisko konkurenci digitālajā tirgū, un ierobežot iznīcinošu iegādi; tomēr norāda, ka dažos gadījumos iegāde var būt jaunuzņēmumu izveidotāju un to finansētāju galvenais mērķis, jo tā ir viena no likumīgām metodēm, ko izmantot, lai gūtu labumu no savām idejām; |
| --- | --- |

106.

| 107. | uzsver — lai gan ASV un Ķīna cenšas veicināt mākslīgā intelekta tehnoloģiju izmantošanu publiskajā un privātajā sektorā, mākslīgā intelekta ieviešanas ziņā ES atpaliek; apgalvo, ka 2020. gadā tikai 7 % ES uzņēmumu, kuros ir vismaz 10 darbinieku, izmantoja mākslīgā intelekta tehnoloģijas, turklāt dalībvalstīs un arī dažādās darījumdarbības nozarēs šie skaitļi bija ievērojami atšķirīgi; |
| --- | --- |

107.

| 108. | pauž bažas par to, ka, lai gan ASV un Ķīnai katrai ir savs vienots digitālais tirgus ar saskaņotu noteikumu kopumu, ES digitālais vienotais tirgus joprojām nav izveidots un tajā joprojām ir nepamatoti šķēršļi; uzsver, ka mākslīgā intelekta produktu un pakalpojumu izstrādi vēl vairāk varētu palēnināt darbs, kas pašreiz notiek, lai izstrādātu 27 dažādas valstu stratēģijas mākslīgā intelekta jomā; |
| --- | --- |

108.

| 109. | norāda arī uz to, ka ES tiesību aktu nekonsekvence, dažādu likumdošanas iniciatīvu pārklāšanās, ES un valstu tiesību aktu pretrunas, atšķirīga juridiskā interpretācija un nepietiekama izpilde dalībvalstīs kavē vienlīdzīgus konkurences apstākļus un rada juridiskas nenoteiktības risku Eiropas uzņēmumiem, jo tiem varētu būt sarežģīti noteikt savu mākslīgā intelekta inovāciju atbilstību ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

109.

| 110. | norāda, ka tirgus sadrumstalotību mākslīgā intelekta uzņēmumiem vēl vairāk saasina kopēju standartu un normu trūkums dažās nozarēs, tostarp attiecībā uz datu sadarbspēju; pauž nožēlu par regulējuma risku, ko rada tiesību aktu, piemēram, E-privātuma regulas, kavēšanās; uzsver to kā piemēru tam, ka neizveidotā Eiropas digitālā vienotā tirgus dēļ ES mākslīgā intelekta izstrādātāji saskaras ar datu aizsardzības problēmām, kuru nav ne ASV, ne Ķīnas kolēģiem; konstatē, ka viņiem bieži vien nav pietiekami daudz augstas kvalitātes datu, lai apmācītu un testētu savus algoritmus, un viņiem ir jāpārvar nozaru datu telpu un nozaru savstarpējās sadarbspējas trūkums, kā arī pārrobežu datu plūsmu ierobežojumi; |
| --- | --- |

110.

c)   Ieguldījumi

| 111. | konstatē, ka Eiropas uzņēmumi un valdības mākslīgā intelekta tehnoloģijās iegulda daudz mazāk nekā ASV vai Ķīna; norāda, ka, lai gan ES mākslīgā intelekta nozarē ievērojami pieaug privāto ieguldījumu apjoms, salīdzinājumā ar citiem vadošajiem reģioniem ES joprojām pietiekami neiegulda mākslīgā intelekta jomā, jo ASV un Ķīna mākslīgā intelekta un blokķēdes nozarē iegulda vairāk nekā 80 % no 25 miljardu EUR pašu kapitāla gada ieguldījumiem, savukārt ES daļa ir tikai 7 % jeb aptuveni 1,75 miljardi EUR; uzsver, ka tehnoloģiju uzņēmumiem ES finanšu tirgu likviditāte joprojām ir neatbilst salīdzināmiem ASV tirgiem; norāda, ka 2019. gadā ASV ar 12,6 miljardiem EUR ieņēma vadošo pozīciju arī riska kapitāla un privātā kapitāla finansējuma jomā, kas ir jo īpaši svarīgi mākslīgā intelekta jaunuzņēmumiem, savukārt Ķīnai tie ir 4,9 miljardi EUR un ES 2,8 miljardi EUR; norāda, ka tāpēc Eiropas mākslīgā intelekta jomas uzņēmēji dodas pāri Atlantijas okeānam, lai paplašinātu darījumdarbību ASV; |
| --- | --- |

111.

| 112. | konstatē, ka saskaņā ar aplēsēm ES ikgadējie publiskie ieguldījumi kopā ar valstu iniciatīvām mākslīgā intelekta jomā ir 1 miljards EUR (35), kas ir daudz mazāki nekā 5,1 miljards EUR, ko katru gadu iegulda ASV, un līdz pat 6,8 miljardiem EUR, ko iegulda Ķīna (36); tomēr norāda, ka laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam ES publiskais finansējums mākslīgā intelekta pētniecībai un inovācijai ir pieaudzis par 70 % salīdzinājumā ar iepriekšējo laikposmu un ka 2019. gadā ES mākslīgā intelekta pētniecībā ir ieguldījusi no 7,9 miljardiem EUR līdz 9 miljardiem EUR, kas ir par 39 % vairāk nekā iepriekšējā gadā; atzīst un atzinīgi vērtē Komisijas plānus vēl vairāk palielināt ieguldījumus, izmantojot programmu “Digitālā Eiropa”, programmu “Apvārsnis Eiropa”, “InvestEU”, Eiropas strukturālos un investīciju fondus, Eiropas Investīciju fondu, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu telesakaru jomā un dažādas kohēzijas politikas programmas, ko valstu atveseļošanas un noturības plānos vēl vairāk papildinās un izmantos kā 20 % minimālo izdevumu mērķi digitālās pārkārtošanās nolūkam, kā saskaņā ar atveseļošanas un noturības mehānismu vienojušās Komisija un dalībvalstis; tomēr uzsver neseno Eiropas Investīciju bankas ziņojumu, kurā ES ieguldījumu iztrūkums mākslīgā intelekta un blokķēdes tehnoloģijās ir novērtēts 5–10 miljardu EUR apmērā gadā; |
| --- | --- |

112.

| 113. | uzsver, ka ES mākslīgā intelekta uzņēmumu starpā ir liela konkurences cīņa par kvalificētiem darbiniekiem, un šo situāciju vēl vairāk pasliktina tas, ka 42 % ES iedzīvotāju nepietiek digitālo pamatprasmju; uzsver nepieciešamību darbam digitālajā nozarē apmācīt un piesaistīt ievērojami lielāku skaitu labi izglītotu absolventu, tostarp sievietes; |
| --- | --- |

113.

| 114. | konstatē, ka, lai gan ES ir izcila mākslīgā intelekta pētnieku kopiena, ES pētnieku intelektuālā darbaspēka aizplūšana joprojām ir problēma; uzsver, ka ir vajadzīgi pasākumi, lai uzrunātu vadošos pētniekus; norāda, ka 2020. gadā ES pētniecībai un izstrādei tērēja tikai 2,32 % no IKP, bet ASV — 3,08 %; atgādina, ka dalībvalstīm ir jāsaglabā apņemšanās ieguldīt 3 % no IKP pētniecībā un izstrādē, lai nodrošinātu Savienības stratēģisko autonomiju digitālajā jomā; |
| --- | --- |

114.

| 115. | norāda, ka ES digitālā infrastruktūra ir ievērojami jāatjaunina, proti, salīdzinot ar 76 % cilvēku ASV, tikai 25 % cilvēku ES var pieslēgties 5G tīklam; konstatē, ka ES trūkst pietiekamas augstas veiktspējas digitālās infrastruktūras ar sadarbspējīgām datu telpām, lielu pārraides ātrumu un apjomiem, uzticamību un īsiem kavējumiem; uzsver, ka ir jāatbalsta Eiropas mākslīgā intelekta ekosistēmas ar izcilības kopām; |
| --- | --- |

115.

d)   Secinājumi

| 116. | secina, ka ASV ir vispārējā līdere mākslīgā intelekta jomā, jo tā ir priekšgalā daudzās kategorijās, un ASV bāzētie uzņēmumi ir vadošie tehnoloģiju izstrādē tādās jomās kā mākoņdatošana un augstas veiktspējas datošanas spējas, kā arī attiecībā uz ieguldījumiem, mākslīgā intelekta talantu piesaisti, pētniecību un infrastruktūru; tomēr uzsver, ka Ķīna, kas pirms dažiem gadiem visos rādītājos joprojām ievērojami atpalika no ASV, tai strauji pielīdzinās; atzīst, ka abu valstu priekšrocība ir vienots vienotais tirgus un stingrāka apņemšanās saglabāt vadošo lomu mākslīgā intelekta jomā; |
| --- | --- |

116.

| 117. | uzsver, ka, neraugoties uz ES spēcīgo pozīciju rūpnieciskās programmatūras un robotikas jomā, ES dalībnieki daudzās kategorijās joprojām atpaliek no ASV un Ķīnas kolēģiem; uzsver, ka ES būtu jāizstrādā vērienīgs uz cilvēku vērsts Eiropas mākslīgā intelekta plāns; norāda, ka ES tomēr ir priekšgalā regulatīvā ziņā; norāda, ka dzīvotspējīga ES stratēģija mākslīgā intelekta konkurētspējas palielināšanai ietver koncentrēšanos uz pētniecību un inovāciju, prasmēm, infrastruktūru un ieguldījumiem, vienlaikus cenšoties izveidot uz nākotni orientētu, horizontālu un inovācijai labvēlīgu tiesisko regulējumu mākslīgā intelekta izstrādei un izmantošanai un vienlaikus nodrošinot ES iedzīvotāju pamattiesību un tiesiskuma aizsardzību; |
| --- | --- |

117.

| 118. | uzsver, ka Brexit negatīvi ietekmēja ES centienus nostiprināt globālo ietekmi mākslīgā intelekta jomā, jo mākslīgā intelekta jomā Apvienotā Karaliste bija viena no vadošajām ES valstīm; tomēr uzsver, ka, stiprinot abu partneru konkurētspēju un veicinot kopīgas regulatīvās izredzes globālo standartu noteikšanā, Apvienotajai Karalistei arī turpmāk jāpaliek vērtīgai ES partnerei; |
| --- | --- |

118.

| 119. | secina, ka vēl ir tālu līdz tam, lai ES izdotos īstenot vēlmi pasaules mērogā kļūt konkurētspējīgai mākslīgā intelekta jomā, un dažās kategorijās tā varētu vēl vairāk atpalikt; uzskata, ka ātra rīcība saistībā ar tālāk izklāstīto ES ceļvedi attiecībā uz mākslīgo intelektu radīs iespēju mainīt šo situāciju; |
| --- | --- |

119.

| 120. | norāda, ka, tā kā ES nav likumdošanas pilnvaru, lai risinātu visus jautājumus, kas minēti ES ceļvedī attiecībā uz mākslīgo intelektu, īpašā komiteja iesaka turpināt augsta līmeņa apspriedes un politiskos procesus starp ES iestādēm un dalībvalstīm, lai panāktu saskaņotāku pieeju mākslīgajam intelektam un palīdzētu dalībvalstīm saskaņot savus centienus; šajā ziņā atsaucas uz ES 2000. gada Lisabonas stratēģiju, kas, neraugoties uz kritiku, 20 gadus ir aktīvi vadījusi ES politikas ievirzi un turpinājusi izdarīt spiedienu uz dalībvalstīm, lai tās veiktu reformas; |
| --- | --- |

120.

4.   
  “Digitālajam laikmetam gatava Eiropa” — ceļvedis, lai kļūtu par pasaules līderi

a)   Labvēlīga regulatīvā vide

i)   LIKUMDOŠANA

| 121. | aicina Komisiju jaunos digitālos tiesību aktus tādās jomās kā mākslīgais intelekts ierosināt tikai regulu veidā, jo, lai izveidotu digitālo vienoto tirgu, ir jāveic faktisks saskaņošanas process; pauž pārliecību, ka straujās tehnoloģiju attīstības dēļ digitālās jomas tiesību aktiem vienmēr jābūt elastīgiem, balstītiem uz principiem, tehnoloģiski neitrāliem, nākotnes prasībām atbilstīgiem un samērīgiem, vienlaikus attiecīgā gadījumā izmantojot uz risku balstītu pieeju, ievērojot pamattiesības un novēršot nevajadzīgu papildu administratīvo slogu MVU, jaunuzņēmumiem, akadēmiskajām aprindām un pētniecībai; turklāt uzsver, cik svarīga ir liela juridiskā noteiktība, tāpēc arī visos juridiskajos dokumentos attiecībā uz mākslīgā intelekta tehnoloģiju pārdošanu, izmantošanu vai izstrādi vajadzīgi stingri, praktiski un nepārprotami piemērojamības kritēriji, definīcijas un pienākumi; |
| --- | --- |

121.

| 122. | uzskata, ka sekmīgas ES mākslīgā intelekta stratēģijas priekšnosacījums ir labāka regulējuma programma; uzsver, ka pirms jaunu tiesību aktu ierosināšanas galvenā uzmanība jāpievērš jau spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšanas, pielāgošanas, īstenošanas un izpildes mehānismiem; |
| --- | --- |

122.

| 123. | mudina Komisiju pirms jaunu digitalizācijas priekšlikumu pieņemšanas tādās jomās kā mākslīgais intelekts veikt padziļinātus ex ante ietekmes novērtējumus ar pienācīgu prognozi un riska analīzi; uzsver, ka ietekmes novērtējumos būtu sistemātiski jānosaka un jānovērtē attiecīgie spēkā esošie tiesību akti, novēršot jebkādu pārklāšanos vai konfliktus; |
| --- | --- |

123.

| 124. | ierosina jaunos tiesību aktus tādās jomās kā mākslīgais intelekts papildināt ar ieinteresēto personu izstrādātu Eiropas standartu popularizēšanu; uzskata, ka ES jācenšas novērst sadrumstalotību un ka starptautiskos standartus var izmantot par lietderīgu atsauci, tomēr ES prioritātei vajadzētu būt savu standartu izstrādei; uzsver, ka šādiem standartiem būtu jāizriet no godīgas konkurences ES par labākajiem standartiem, un ES un standartizācijas organizācijām tas būtu jāņem vērā; norāda, ka tad tehniskos standartus un dizaina instrukcijas varētu apvienot ar marķēšanas shēmām, lai, sniedzot uzticamus pakalpojumus un produktus, veidotu patērētāju uzticēšanos; uzsver ES standartizācijas organizāciju lomu mūsdienīgu tehnisko standartu izstrādē; aicina Komisiju paātrināt standartizācijas pilnvaru piešķiršanu Eiropas standartizācijas organizācijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju (37); |
| --- | --- |

124.

| 125. | paskaidro, ka atvērta sertifikācijas platforma varētu izveidot uzticēšanās ekosistēmu, kurā iesaistītas valdības, pilsoniskā sabiedrība, uzņēmumi un citas ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

125.

| 126. | aicina Parlamentu, Komisiju un Padomi uzlabot spējas risināt iekšējos kompetences konfliktus saistībā ar visaptverošiem jautājumiem, piemēram, mākslīgo intelektu, jo šādi konflikti var kavēt likumdošanas procedūru, tādējādi negatīvi ietekmējot tiesību akta spēkā stāšanos; |
| --- | --- |

126.

ii)   PĀRVALDĪBA UN IZPILDES NODROŠINĀŠANA

| 127. | aicina nodrošināt konsekventu ar mākslīgo intelektu saistīto tiesību aktu saskaņošanu, īstenošanu un izpildi ES mērogā; |
| --- | --- |

127.

| 128. | paskaidro, ka daudzsološa pārvaldības pieeja ir ieinteresēto personu apspriešanās forumi, piemēram, Datu inovācijas kolēģija, ko paredzēts izveidot ar Datu pārvaldības aktu, vai Eiropas Mākslīgā intelekta alianse, kas ietver privātā un publiskā sektora partnerības, piemēram, Eiropas Rūpniecības datošanas alianse, “Edge and Cloud”; precizē, ka ar šādu pieeju ES mākslīgā intelekta ekosistēma var īstenot savus principus, vērtības, mērķus un programmatūras koda līmenī atspoguļot sabiedrības intereses; |
| --- | --- |

128.

| 129. | uzsver, ka “tempa uzturēšanas problēmas” dēļ īpaša uzmanība jāpievērš tiesu un regulatīvo aģentūru efektīvai ex post izpildei, kā arī ex ante pieejām, lai risinātu juridiskās problēmas, ko rada jaunās tehnoloģijas; tādēļ atbalsta “regulatīvo smilškastu” izmantošanu, kas mākslīgā intelekta izstrādātājiem dotu unikālu iespēju ātri, veikli un kontrolēti eksperimentēt kompetento iestāžu uzraudzībā; norāda, ka šīs “regulatīvās smilškastes” būtu eksperimentālas telpas, kurās pirms laišanas tirgū reālos apstākļos kontrolētā vidē varētu pārbaudīt mākslīgā intelekta sistēmas un jaunos darījumdarbības modeļus; |
| --- | --- |

129.

iii)   TIESISKAIS REGULĒJUMS MĀKSLĪGĀ INTELEKTA JOMĀ

| 130. | uzsver, ka ES digitālās stratēģijas, kā arī mākslīgā intelekta stratēģijas pamatmērķis ir izveidot “Eiropas ceļu” digitalizētā pasaulē; precizē, ka šai pieejai vajadzētu būt uz cilvēku vērstai, uzticamai, pamatotai ar ētikas principiem un sociālās tirgus ekonomikas koncepciju; uzsver, ka indivīdam un viņa pamattiesību aizsardzībai vienmēr jābūt visu politisko un likumdošanas apsvērumu centrā; |
| --- | --- |

130.

| 131. | piekrīt Komisijas 2020. gada Baltajā grāmatā par mākslīgo intelektu izdarītajam secinājumam, ka attiecībā uz mākslīgo intelektu ir jāizveido uz risku balstīts tiesiskais regulējums, jo īpaši aptverot augsta līmeņa ētikas standartus, kura pamatā ir pārredzamība, pārbaudāmība un pāskatatbildība, ko papildina ražojumu drošuma noteikumi, atbilstīgi atbildības noteikumi un nozares noteikumi, vienlaikus nodrošinot uzņēmumiem un lietotājiem pietiekamu elastību un juridisko noteiktību, kā arī vienlīdzīgus konkurences apstākļus, lai veicinātu mākslīgā intelekta izmantošanu un inovāciju; |
| --- | --- |

131.

| 132. | norāda, ka ESAO izstrādāto jēdzienu, terminoloģijas un standartu izmantošana par pamatu mākslīgā intelekta definēšanai tiesību aktos ir galvenā pievienotā vērtība; uzsver, ka, šādi rīkojoties, ES gūtu priekšrocības turpmākas starptautiskas mākslīgā intelekta pārvaldības sistēmas izveidē; |
| --- | --- |

132.

| 133. | pauž pārliecību, ka ne vienmēr mākslīgais intelekts ir tehnoloģija, kas jāregulē, bet regulatīvās iejaukšanās pakāpei vajadzētu būt samērīgai ar risku, kas atsevišķam indivīdam un/vai sabiedrībai rodas, izmantojot mākslīgā intelekta sistēmu; šajā ziņā uzsver, ka ir svarīgi nošķirt “augsta riska” un “zema riska” mākslīgā intelekta lietošanas gadījumu; secina, ka pirmajai kategorijai ir vajadzīgi stingri papildu tiesiskie aizsardzības līdzekļi, savukārt “zema riska” lietojuma gadījumos bieži vien var būt nepieciešamas pārredzamības prasības galalietotājiem un patērētājiem; |
| --- | --- |

133.

| 134. | norāda, ka mākslīgā intelekta sistēmu klasificēšana par augsta riska sistēmām būtu jāpamato ar to konkrēto lietojumu un tā kaitējuma kontekstu, būtību, varbūtību, smagumu un iespējamo neatgriezeniskumu, kas varētu rasties, pārkāpjot pamattiesības un veselības un drošības noteikumus, kā noteikts Savienības tiesību aktos; uzsver, ka šai klasifikācijai jāpievieno norādes un jāveicina mākslīgā intelekta izstrādātāju paraugprakses apmaiņa; uzsver, ka vienmēr ir jāievēro tiesības uz privātumu un ka mākslīgā intelekta izstrādātājiem būtu jāgarantē, ka pilnībā tiks ievēroti datu aizsardzības noteikumi; |
| --- | --- |

134.

| 135. | uzsver, ka mākslīgā intelekta sistēmās, kas varētu mijiedarboties ar bērniem vai citādi viņus ietekmēt, ir jāņem vērā viņu tiesības un neaizsargātība, un tām pēc noklusējuma jāatbilst augstākajiem pieejamajiem standartiem attiecībā uz integrētu drošumu, drošību un privātumu; |
| --- | --- |

135.

| 136. | norāda, ka vides, kurās darbojas mākslīgā intelekta sistēmas, var atšķirties uzņēmumu darījumos ar uzņēmumiem (B2B) un uzņēmumu darījumos ar patērētājiem (B2C); norāda, ka patērētāju tiesības ir juridiski jāaizsargā, izmantojot patērētāju aizsardzības tiesību aktus; uzsver, ka, lai gan uzņēmumi, slēdzot līgumus tieši ar darījumu partneriem, var ātri un rentabli atrisināt atbildības un citas juridiskas problēmas, lai aizsargātu mazos uzņēmumus no dominējošo dalībnieku tirgus varas ļaunprātīgas izmantošanas, lietojot komerciālu vai tehnoloģisku bloķēšanu, šķēršļus iekļūšanai tirgū vai asimetriskas informācijas problēmas, var būt nepieciešami tiesību akti; uzsver, ka jāņem vērā arī to MVU un jaunuzņēmumu vajadzības, kuriem ir sarežģītas prasības, lai tiem neradītu neizdevīgāku situāciju salīdzinājumā ar lielākiem uzņēmumiem, kuru rīcībā ir resursi, lai uzturētu lielas juridiskās un atbilstības nodrošināšanas nodaļas; |
| --- | --- |

136.

| 137. | uzsver, ka ir jāpiemēro uz principiem balstīta pieeja, lai risinātu ētikas jautājumus, ko izvirza jaunas tehnoloģiskās iespējas, kas izriet no mākslīgā intelekta lietojumu pārdošanas un izmantošanas, tostarp izmantojot tādus obligātus pamatprincipus kā nekaitēšanas princips, cilvēka cieņas un pamattiesību ievērošanas princips un demokrātiskā procesa aizsardzība; norāda, ka mākslīgā intelekta ekonomikas veidošanā svarīgi ir arī tādi elementi kā mākslīgā intelekta izstrādes labas prakses piemēri, piemēram, uz cilvēku vērsts mākslīgais intelekts, atbildīga pārvaldība un pārredzamības un izskaidrojamības principi, kā arī ilgtspējīga mākslīgā intelekta principi, kas ir pilnībā saskaņoti ar ANO ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam; |
| --- | --- |

137.

| 138. | atzīst, ka ne vienmēr ir iespējams pilnībā izskaust mākslīgā intelekta algoritmu neobjektivitāti, jo ideālo mērķi attiecībā uz datiem bez kļūdām ir ļoti grūti vai gandrīz neiespējami sasniegt; norāda, ka pat pārbaudīta mākslīgā intelekta sistēma, to izvietojot vidē, kas atšķiras no tās apmācības un testēšanas datu struktūras, neizbēgami saskarsies ar reālās pasaules scenārijiem, kas var radīt neobjektīvus rezultātus; uzsver, ka ES būtu jācenšas uzlabot datu kopu un algoritmu pārredzamību, cieši jāsadarbojas ar mākslīgā intelekta izstrādātājiem, lai līdzsvarotu un samazinātu strukturālos sociālos aizspriedumus, un jāapsver obligāto cilvēktiesību pienācīgas pārbaudes noteikumu ieviešana agrīnā izstrādes posmā; |
| --- | --- |

138.

| 139. | paskaidro, ka lietderīgus mākslīgā intelekta sistēmu pārredzamības vai izskaidrojamības pienākumus, lai gan daudzos gadījumos tie ir noderīgi, visos gadījumos varētu nebūt iespējams izpildīt; norāda, ka intelektuālā īpašuma tiesības un komercnoslēpumi ir jāaizsargā pret nelikumīgu praksi, piemēram, rūpniecisko spiegošanu; |
| --- | --- |

139.

| 140. | norāda, ka intelektuālā īpašuma tiesiskajā regulējumā jāturpina stimulēt un aizsargāt mākslīgā intelekta novatorus, piešķirot viņiem patentus kā atlīdzību par darbu izstrādi un publicēšanu; konstatē, ka spēkā esošie tiesību akti lielākoties ir atbilstīgi nākotnes prasībām, tomēr ierosina dažus pielāgojumus, tostarp atvērtā pirmkoda elementu integrēšanu, kā arī publiskā iepirkuma izmantošanu, lai attiecīgā gadījumā pilnvarotu atvērtā pirmkoda programmatūru izmantot mākslīgā intelekta risinājumiem; ierosina jaunus patentu licencēšanas veidus, lai nodrošinātu, ka rīki ir pieejami reģioniem un iniciatīvām, kas citādi tos nevarētu atļauties; |
| --- | --- |

140.

| 141. | uzskata, ka obligātie ex ante riska pašnovērtējumi, kuru pamatā ir skaidri noteikumi un standarti, kā arī datu aizsardzības ietekmes novērtējumi, ko papildina trešo personu veiktie atbilstības novērtējumi ar attiecīgu un atbilstīgu CE marķējumu, apvienojumā ar ex post izpildes nodrošināšanu, ko veic tirgus uzraudzība, varētu būt lietderīgi, lai nodrošinātu, ka tirgū pieejamās mākslīgā intelekta sistēmas ir drošas un uzticamas; uzskata, ka, lai novērstu MVU izstumšanu no tirgus, būtu jāizstrādā standarti un norādījumi par to, kā ievērot tiesību aktus par mākslīgo intelektu, cieši iesaistot mazos uzņēmumus, iespējami vairāk saskaņojot tos starptautiski un padarot tos pieejamus bez maksas; |
| --- | --- |

141.

| 142. | norāda — lai palielinātu produktu drošību un uzlabotu nepilnību identificēšanu, augsta riska mākslīgā intelekta izstrādātājiem būtu jānodrošina, ka tiek droši uzturēti pieejami algoritmiskās darbības reģistri; uzskata, ka attiecīgā gadījumā izstrādātājiem būtu jāizstrādā augsta riska mākslīgā intelekta sistēmas ar iegultiem mehānismiem — “apturēšanas pogām” —, lai cilvēka iejaukšanās jebkurā brīdī varētu droši un efektīvi apturēt automatizētas darbības un nodrošināt cilvēka iesaistīšanās pieeju; uzskata, ka mākslīgā intelekta sistēmas iznākumam un pamatojumam vienmēr jābūt cilvēkiem saprotamam; |
| --- | --- |

142.

| 143. | atzīst juridiskās problēmas, ko rada mākslīgā intelekta sistēmas, un to, ka ir jāapsver pašreiz spēkā esošo atbildības noteikumu konkrētu daļu pārskatīšana; šajā ziņā ar nepacietību gaida, kad Komisijas iesniegs tiesību akta priekšlikumu par atbildību saistībā ar mākslīgo intelektu; uzsver, ka Produktatbildības direktīva (38) un valstu no vainas atkarīgas atbildības režīmiem, būtībā var palikt galvenie tiesību akti, kas novērstu lielāko daļu mākslīgā intelekta radītā kaitējuma; uzsver, ka dažos gadījumos var būt nepiemērots iznākums, bet brīdina, ka pārskatīšanā būtu jāņem vērā spēkā esošie tiesību akti par produktu drošumu un būtu jākoncentrējas uz skaidri apzinātām nepilnībām, vienlaikus nodrošinot, ka tiesību akti atbildīs nākotnes prasībām, ka tos efektīvi varēs īstenot un ka tie ES varēs nodrošināt cilvēku aizsardzību; |
| --- | --- |

143.

| 144. | uzsver, ka tiesiskajā regulējumā attiecībā uz riska izpratni bērniem nevajadzētu noteikt tādu pašu personiskās atbildības līmeni kā pieaugušajiem; |
| --- | --- |

144.

| 145. | norāda, ka tomēr būtu jāapsver iespēja nedaudz grozīt dažu terminu juridiskās definīcijas, proti, termina “produkts” definīcijā iekļaujot tādus jēdzienus kā integrētas lietojumprogrammas, digitālos pakalpojumus un produktu savstarpējā atkarība, kā arī termina “ražotājs” definīcijā iekļaujot tādus jēdzienus kā atbalsta operators, pakalpojumu sniedzējs un datu nodrošinātājs, lai nodrošinātu, ka ir pieejama kompensācija par kaitējumu, ko radījušas šīs tehnoloģijas; tomēr uzsver, ka būtu jānovērš pārāk plaša vai pārāk šaura pieeja jēdziena “produkts” definīcijai; |
| --- | --- |

145.

| 146. | norāda, ka, ņemot vērā mākslīgā intelekta sistēmu īpašības, piemēram, to sarežģītību, savienojamību, necaurredzamību, ievainojamību, spēju veikt izmaiņas, izmantojot atjauninājumus, pašmācīšanās spēju un iespējamo autonomiju, kā arī to izstrādē, ieviešanā un izmantošanā iesaistīto dalībnieku lielo skaitu, ir būtiskas problēmas saistībā ar Savienības un valstu atbildības sistēmas noteikumu efektivitāti; tādēļ uzskata, ka, lai gan labi funkcionējošus atbildības režīmus nav nepieciešams pilnībā pārskatīt, īpaši un saskaņoti ir jāpielāgo Eiropas un valstu atbildības režīmi, lai novērstu situāciju, kad personas, kurām nodarīts kaitējums vai kuru īpašumam nodarīts kaitējums, paliek bez kompensācijas; norāda, ka, lai gan uz augsta riska mākslīgā intelekta sistēmām būtu jāattiecina stingri tiesību akti par atbildību, ko papildina obligātā apdrošināšana, uz visām citām darbībām, ierīcēm vai procesiem, ko virza mākslīgā intelekta sistēmas un kas rada kaitējumu vai bojājumus, joprojām būtu jāattiecina no vainas atkarīga atbildība; uzskata, ka cietušajai personai tomēr jābūt iespējai atsaukties uz operatora vainas prezumpciju, izņemot gadījumus, kad operators var pierādīt, ka ir ievērojis rūpības pienākumu; |
| --- | --- |

146.

iv)   DATU IZVIRZĪTAIS UZDEVUMS ES

| 147. | pieņem zināšanai secinājumus, ko Komisija izdarījusi 2020. gada paziņojumā “Eiropas datu stratēģija” un Parlaments 2021. gada 25. marta rezolūcijā par to pašu tematu, kurā norādīts, ka vienotas Eiropas datu telpas izveide kopā ar nozaru datu telpu izstrādi un koncentrēšanos uz kopīgiem standartiem ir svarīga, lai nodrošinātu mākslīgā intelekta risinājumu ātru mērogojamību ES un ārpus tās, kā arī lai nodrošinātu ES atvērtu stratēģisko autonomiju un ekonomisko labklājību; atgādina par svarīgo saikni starp augstas kvalitātes datu pieejamību un mākslīgā intelekta lietojumprogrammu izstrādi; šajā ziņā uzsver, ka ES ir jāievieš stabili, uzticami un sadarbspējīgi mākoņpakalpojumi, kā arī risinājumi, kas sekmē decentralizētu datu analīzi un progresīvu arhitektūru; aicina Komisiju precizēt tiesības piekļūt datiem, ko ieguvuši kopīgi izveidoto datu, kas nav persondati, turētāji, tos izmantot un koplietot; uzsver, ka piekļuve datiem jāpadara tehniski iespējama, tostarp izmantojot sadarbspējīgas standartizētas saskarnes un sadarbspējīgu programmatūru; uzsver, ka datu apmaiņas šķēršļi neveicina inovāciju, mazina konkurenci un veicina oligopolistisku tirgus struktūru attīstību, tādējādi radot lielu risku, ka tās mēģinās iekļūt blakus esošajā mākslīgā intelekta lietojumu tirgū; |
| --- | --- |

147.

| 148. | uzsver, ka ir ļoti svarīgi atvērt datu centrus un veicināt mākslīgā intelekta pētnieku un uzņēmumu piekļuvi datiem, kā izklāstīts Parlamenta rezolūcijā par Eiropas datu stratēģiju; uzsver, ka tirgus nelīdzsvarotība, ko rada aizvien lielāki privātu uzņēmumu radīti datu ierobežojumi, palielina šķēršļus iekļuvei tirgū un mazina plašāku piekļuvi datiem un to izmantošanu, jo īpaši apgrūtinot jaunuzņēmumu un pētnieku iespējas iegūt vai licencēt algoritmu apmācībai nepieciešamos datus; uzsver, ka ir jāizveido vajadzīgā tiesiskā noteiktība un sadarbspējīga tehniskā infrastruktūra, kā arī jāmotivē datu turētāji Eiropā darīt pieejamus savus lielos neizmantoto datu apjomus; uzskata, ka šā mērķa sasniegšanu sekmēs brīvprātīga datu apmaiņa starp uzņēmumiem, pamatojoties uz taisnīgām līgumattiecībām; tomēr atzīst, ka B2B līgumiskas vienošanās ne vienmēr garantē MVU pienācīgu piekļuvi datiem, jo atšķiras sarunu vešanas spēja vai kompetence; uzsver, ka atvērtas datu tirgus vietas atvieglo datu apmaiņu, palīdzot mākslīgā intelekta uzņēmumiem un pētniekiem iegūt vai licencēt datus no tiem, kuri vēlas datus darīt pieejamus šādās tirgus vietās, tostarp datu katalogos, un ļauj datu turētājiem un lietotājiem vienoties par datu apmaiņas darījumiem; šajā ziņā atzinīgi vērtē Datu pārvaldības aktā ietvertos noteikumus par datu starpniecības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

148.

| 149. | atzinīgi vērtē Eiropas mākoņsavienības iniciatīvas, piemēram, Eiropas Rūpniecības datošanas aliansi, “Edge and Cloud”, kā arī GAIA-X projektu, kura mērķis ir attīstīt apvienotu datu infrastruktūru un izveidot ekosistēmu, kas nodrošina datu sniedzēju mērogojamību, sadarbspēju un pašnoteikšanos; norāda, ka ES mākoņdatošanas noteikumu kopums, kurā apkopoti spēkā esošie tiesību akti un pašregulējuma iniciatīvas, arī palīdzētu kopējos ES principus un vērtības pārvērst tehniskajiem speciālistiem praktiski īstenojamos procesos un pārbaudēs; |
| --- | --- |

149.

| 150. | iesaka vēl vairāk stiprināt datu sadarbspēju un izveidot kopīgus standartus, lai veicinātu datu plūsmu starp dažādām iekārtām un struktūrām, uzlabotu datu apmaiņu starp valstīm un nozarēm un dotu iespēju plašā mērogā izveidot augstas kvalitātes datu kopas; norāda, ka datu apmaiņas paātrināšanā liela nozīme varētu būt arī atvērto standartu, atvērtā pirmkoda programmatūras, Creative Commons licenču un atvērto lietojumprogrammu saskarņu (API) izmantošanas veicināšanai; uzsver Eiropas kopējās datu telpas nozīmi datu brīvas aprites veicināšanā Eiropas datu ekonomikā; |
| --- | --- |

150.

| 151. | aicina Komisiju un dalībvalstis konkurences noteikumu piemērošanas jomā nodrošināt godīgu līguma nosacījumu stingrāku izpildi, lai novērstu tirgus varas nelīdzsvarotību, nepamatoti neierobežojot līgumu slēgšanas brīvību, un nodrošināt, ka pretmonopola iestādēm ir aprīkojums un resursi, lai apkarotu datu koncentrācijas tendences; uzsver, ka Eiropas datu telpā uzņēmumi varētu ciešāk sadarboties, un tāpēc uzskata, ka uzņēmumiem ir vajadzīgas plašākas pamatnostādnes un juridiska skaidrība par konkurences tiesībām, kā arī sadarbība datu koplietošanas un apvienošanas jomā; uzsver, ka sadarbība datu jomā, tostarp apmācībā par mākslīgā intelekta lietojumiem vai lietu interneta (IoT) nozarē, nekādā gadījumā nedrīkst veicināt karteļu veidošanos vai radīt šķēršļus jaunu dalībnieku ienākšanai tirgū; uzsver, ka ir svarīgi precizēt to mākslīgā intelekta izstrādātāju un uzņēmumu līgumtiesības, kuri, izmantojot algoritmus vai IoT iekārtas, veicina datu radīšanu, un jo īpaši tiesības piekļūt datiem, tiesības uz datu pārnesamību, tiesības mudināt citu pusi pārtraukt datu izmantošanu un tiesības labot vai dzēst datus; |
| --- | --- |

151.

| 152. | aicina dalībvalstis attiecībā uz valsts pārziņā esošiem datiem ātri īstenot Atvērto datu direktīvu (39) un pienācīgi piemērot Datu pārvaldības aktu, ideālā gadījumā bez maksas nodrošinot augstvērtīgu datu kopu pieejamību un sniedzot tās mašīnlasāmā formātā un API; uzsver, ka šī iniciatīva samazinātu valsts iestāžu izmaksas, kas saistītas ar datu izplatīšanu un atkārtotu izmantošanu, un palīdzētu ES pētniekiem un uzņēmumiem ievērojami uzlabot digitālās tehnoloģijas tādās jomās kā mākslīgais intelekts; |
| --- | --- |

152.

| 153. | aicina visā ES vienādi īstenot VDAR, efektīvi un ātri piemērojot konsekvences mehānismu un saskaņojot dažādās valstu tiesību aktu interpretācijas; konstatē, ka datu aizsardzības iestādēm ir arī vajadzīgs labāks nodrošinājums, tostarp ar tehniskām zināšanām; |
| --- | --- |

153.

| 154. | ņem vērā Komisijas 2019. gada praktiskās norādes par to, kā apstrādāt jauktas datu kopas; norāda, ka mākslīgā intelekta pētniekiem un uzņēmumiem datu kopu koplietošana joprojām bieži vien ir labākais risinājums, jo nav skaidrības par to, vai dati ir pietiekami anonīmi; |
| --- | --- |

154.

| 155. | uzskata, ka 29. pants Datu aizsardzības darba grupas 2014. gada 10. aprīļa Atzinumā 05/2014 par anonimizācijas metodēm ir lietderīgs pārskats, ko varētu pilnveidot; aicina Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju (EDAK), pamatojoties uz konkrētiem izmantošanas gadījumiem un attiecīgām situācijām, pieņemt pamatnostādnes dažādu veidu datu pārziņiem un apstrādātājiem, kā arī dažādām apstrādes situācijām, tostarp kontrolsarakstu ar visām prasībām, kas jāizpilda, lai dati būtu pietiekami anonīmi; tomēr norāda, ka anonimizācijas metodes pašreiz nespēj garantēt pilnīgu un absolūtu privātās dzīves aizsardzību, jo eksperimenti liecina, ka mūsdienu mākslīgā intelekta sistēmas tomēr spēj atkārtoti identificēt personu; |
| --- | --- |

155.

| 156. | aicina Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju tādās jomās kā mākslīgais intelekts sniegt pētniekiem un uzņēmumiem vairāk norādījumu par to, kā atbilstīgi VDAR prasībām efektīvi apstrādāt persondatus ārpus ES; |
| --- | --- |

156.

| 157. | iesaka finansēt plašāku pētniecību, lai standartizētu integrētas privātuma aizsardzības pieejas, kā arī veicinātu kriptogrāfijas risinājumus un privātumu saglabājošu mašīnmācīšanos, jo ir būtiski nodrošināt, ka augstas kvalitātes datus, nepārkāpjot privātumu, var izmantot algoritmu apmācībai un mākslīgā intelekta uzdevumu veikšanai; norāda, ka daudzsološa ir arī datu uzticamība, augsta riska mākslīgā intelekta lietojumu sertifikācija, personiskās informācijas pārvaldības sistēmas un sintētisko datu izmantošana; |
| --- | --- |

157.

| 158. | mudina ES un tās dalībvalstis nesen izstrādāto ESAO projektu par uzticamu valdības piekļuvi privātā sektora rīcībā esošajiem persondatiem izmantot kā norādi visas pasaules politikas veidotājiem, mudinot viņus šajā jomā izstrādāt starptautisku risinājumu un paraugprakses regulējuma konverģenci; šajā ziņā uzsver, ka datu un metadatu brīva aprite pāri starptautiskajām robežām, vienlaikus pilnībā ievērojot ES datu aizsardzības acquis, ir izšķirošs priekšnosacījums digitālajai inovācijai Eiropā; tādēļ aicina Komisiju atturēties no datu lokalizācijas prasību noteikšanas, izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams pamattiesību aizsardzībai, tostarp datu aizsardzībai, vai ierobežotos, samērīgos un pamatotos gadījumos, kad šāda politika ir ES interesēs vai nepieciešama Eiropas standartu ievērošanai; |
| --- | --- |

158.

| 159. | aicina Komisiju reaģēt uz Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu, ka ES un ASV privātuma vairogs ir spēkā neesošs, veicot visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka visi jaunie lēmumi par atbilstību attiecībā uz ASV pilnībā atbilst VDAR, Eiropas Savienības Pamattiesību hartai un visiem Tiesas sprieduma aspektiem, vienlaikus arī vienkāršojot transatlantiskās datu plūsmas; aicina Komisiju turpināt sarunas ar trešām valstīm par datu pietiekamību, jo tas ir labākais veids, kā popularizēt ES datu aizsardzības politiku un nodrošināt starptautisku datu apmaiņu; |
| --- | --- |

159.

b)   Vienotā digitālā tirgus izveides pabeigšana

i)   MĀKSLĪGĀ INTELEKTA VALSTS STRATĒĢIJAS

| 160. | aicina dalībvalstis pārskatīt savas mākslīgā intelekta stratēģijas, jo dažas no tām joprojām ir neskaidras un tām trūkst skaidru mērķu, tostarp attiecībā uz digitālo izglītību sabiedrībai kopumā, kā arī paaugstinātu kvalifikāciju speciālistiem; iesaka dalībvalstīm noteikt konkrētākus, skaitļos izsakāmus un īpašus pasākumus, vienlaikus cenšoties radīt to savstarpējo sinerģiju; |
| --- | --- |

160.

| 161. | aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm noteikt prioritātes un pēc iespējas saskaņot savas mākslīgā intelekta stratēģijas un normatīvo vidi, lai nodrošinātu saskaņotību un konsekvenci visā ES; norāda, ka, lai gan valstu pieeju daudzveidība ir labs veids, kā izveidot paraugpraksi, mākslīgā intelekta izstrādātājiem un pētniekiem būtu jāpārvar milzīgi šķēršļi, ja uz tiem katrā no 27 dalībvalstīm attiektos atšķirīgi darbības rādītāji un reglamentējoši pienākumi; |
| --- | --- |

161.

ii)   TIRGUS ŠĶĒRŠĻI

| 162. | mudina Komisiju turpināt darbu, lai likvidētu nepamatotus šķēršļus digitālā vienotā tirgus pilnīgai pabeigšanai, tostarp nepamatotu diskrimināciju valsts līmenī, profesionālo kvalifikāciju nepilnīgu savstarpēju atzīšanu, pārmērīgi apgrūtinošas tirgus piekļuves procedūras, nevajadzīgi augstas regulatīvās atbilstības izmaksas un atšķirīgās atbilstības novērtēšanas procedūras, un risināt jautājumu par biežu atkāpju izmantošanu, kuru dēļ dažādās dalībvalstu jurisdikcijās piemēro atšķirīgus noteikumus; uzsver, ka uzņēmumiem, kas darbojas pārrobežu vidē, ES mēroga noteikumi par mākslīgo intelektu pretstatā sadrumstalotai katras valsts pieejai ir apsveicama attīstība, kas Eiropai palīdzēs ieņemt vadošo lomu mākslīgā intelekta izstrādē un ieviešanā; |
| --- | --- |

162.

| 163. | aicina Komisiju paātrināt faktiskas kapitāla tirgu savienības izveidi; uzsver, ka jāuzlabo finanšu resursu pieejamība, jo īpaši MVU, jaunuzņēmumiem un uzņēmumiem, kas paplašinās; |
| --- | --- |

163.

| 164. | uzsver, ka ātri jāpabeidz sarunas par vēl nepieņemtajiem tiesību aktiem, kuru mērķis ir pabeigt digitālā vienotā tirgus izveidi; |
| --- | --- |

164.

| 165. | aicina Komisiju nodrošināt vienotā tirgus noteikumu konsekventu izpildi; |
| --- | --- |

165.

| 166. | norāda, ka jaunais tiesiskais regulējums būtu rūpīgi jāatjaunina un jāpielīdzina atbilstīgi digitālajiem produktiem un pakalpojumiem; ierosina galveno uzmanību pievērst atbilstības procedūru modernizācijai un vienkāršošanai, esošajiem analogajiem un papīra līdzekļiem ieviešot digitālas alternatīvas, kas uzņēmumiem radīs iespēju izmantot, piemēram, digitālo CE marķējumu, elektronisko marķējumu vai digitalizētas drošības instrukcijas; |
| --- | --- |

166.

| 167. | mudina Komisiju atbalstīt bezsaistes uzņēmumus, kuri vēlas pāriet tiešsaistē; rosina rīkot papildu informācijas kampaņas, kas paredzētas MVU un jaunuzņēmumiem, gatavojoties izstrādāt jaunus un turpmākus ES tiesību aktus šajā jomā, kā arī pastiprināt tirgus uzraudzības noteikumu piemērošanu, lai palielinātu Eiropas patērētāju uzticēšanos; |
| --- | --- |

167.

iii)   VIENLĪDZĪGI KONKURENCES APSTĀKĻI

| 168. | pauž pārliecību, ka spēkā esošais valstu un Eiropas regulējums konkurences un pretmonopolu jomā ir jāreformē, lai mērķtiecīgāk vērstos pret tirgus varas ļaunprātīgu izmantošanu un digitālajā ekonomikā nepieļautu algoritmiskas slepenas vienošanās un problēmas saistībā ar datu uzkrāšanu, kā arī lai labāk novērstu jaunu monopolu rašanās risku, neapdraudot inovāciju; atzinīgi vērtē gaidāmo Digitālā tirgus akta apstiprināšanu; aicina īpaši apsvērt iespējamos konkurences jautājumus mākslīgā intelekta jomā; |
| --- | --- |

168.

| 169. | norāda, ka ar šādu reformu būtu jānostiprina uz pierādījumiem balstīta pieeja un vairāk jāņem vērā datu vērtība un ietekme uz tīklu, ieviešot skaidrus noteikumus tirgū dominējošām platformām un palielinot tiesisko noteiktību sadarbībai digitālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

169.

| 170. | šajā ziņā norāda, ka Komisijai būtu jāpielāgo sava tirgus noteikšanas prakse, lai, veicot dinamisku analīzi un pieņemot ilgtermiņa skatījumu, precīzāk un saskaņā ar mūsdienu tirgus realitāti definētu digitālās nozares tirgus un lai novērtētu iespējamo konkurences spiedienu; |
| --- | --- |

170.

| 171. | aicina Komisiju un valstu konkurences iestādes pielikt lielākas pūles, lai pastāvīgi uzraudzītu digitālos tirgus un tādējādi noteiktu konkurences ierobežojumus un konkurences vājās vietas, un pēc tam biežāk piemērot korektīvus pasākumus uzņēmumiem, kuri ļaunprātīgi izmanto dominējošo stāvokli vai ar savu rīcību vēršas pret konkurenci; |
| --- | --- |

171.

| 172. | aicina dalībvalstis ievērojami palielināt konkurences iestāžu finansējumu un tehniskās spējas, lai strauji augošajā un sarežģītajā digitālajā ekonomikā nodrošinātu konkurences noteikumu efektīvu un ātru izpildi; uzsver, ka konkurences iestādēm būtu jāpaātrina ļaunprātīgas izmantošanas lietu izskatīšana un vajadzības gadījumā jāpiemēro pagaidu pasākumi, lai saglabātu un veicinātu godīgu konkurenci, vienlaikus garantējot uzņēmumu procesuālās tiesības uz aizstāvību; |
| --- | --- |

172.

c)   Digitāla zaļā infrastruktūra

i)   SAVIENOJAMĪBA UN DATOŠANAS JAUDA

| 173. | aicina Komisiju turpināt iesākto, lai līdz 2030. gadam stimulētu 75 % Eiropas uzņēmumu izmantot mākoņdatošanas pakalpojumus, lielos datus un mākslīgo intelektu un tādējādi saglabātu konkurētspēju pasaules līmenī un paātrinātu klimatneitralitātes mērķrādītāju sasniegšanu, nodrošinot, ka līdz 2050. gadam tie tiks sasniegti; uzskata, ka Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta finansējums 2,07 miljardu EUR apmērā digitālajai infrastruktūrai nav pietiekams; |
| --- | --- |

173.

| 174. | uzsver, ka, mainoties mākslīgā intelekta datu apjomam un apstrādei, ir jāizstrādā un jāievieš jaunas datu apstrādes tehnoloģijas, kas ietver progresīvās tehnoloģijas, tādējādi no centralizētiem mākoņdatošanas infrastruktūras modeļiem pārejot uz datu apstrādes jaudu decentralizāciju; mudina palielināt ieguldījumus un pētniecību dalītās datošanas kopās, perifērijas mezglos un digitālo mikrokontrolleru iniciatīvās; norāda, ka pāreja uz progresīvu risinājumu plašu izmantošanu var būt resursietilpīgāka, jo tiek zaudēti ieguvumi no apvienojošas optimizācijas, un uzsver, ka Eiropas mākoņdatošanas stratēģijā būtu sistemātiski jāapsver progresīvu infrastruktūru vides izmaksas un ieguvumi, tostarp lai optimizētu mākslīgā intelekta energopatēriņu; |
| --- | --- |

174.

| 175. | uzsver, ka mākslīgajam intelektam ir vajadzīga jaudīga aparatūra, lai varētu izmantot sarežģītus algoritmus, tostarp augstas veiktspējas kvantu datošanu un lietu internetu; aicina turpināt mērķtiecīgi palielināt publisko un privāto finansējumu inovatīviem risinājumiem, kas samazina enerģijas patēriņu, tostarp programmatūras ekodizainam; aicina, pamatojoties uz paraugpraksi, izstrādāt standartus, lai novērtētu, kā digitālā infrastruktūra ES līmenī izmanto resursus; pauž bažas par globālo mikroprocesoru krīzi un šajā ziņā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par Mikroshēmu aktu, lai samazinātu ES pašreizējo atkarību no ārējiem piegādātājiem; tomēr brīdina par nākotnes riskiem saistībā ar jaudas pārpalikumu tirgū un aicina rūpīgi pārdomāt ieguldījumu ciklu; |
| --- | --- |

175.

| 176. | uzsver, ka funkcionējošai un ātrai mākslīgā intelekta infrastruktūrai jābalstās uz taisnīgu un drošu digitālo ātrdarbīgo savienojamību, kuras īstenošanai līdz 2030. gadam visās pilsētu teritorijās jāizvērš 5G, kā arī plaša piekļuve īpaši ātrdarbīgiem platjoslas tīkliem un spektra politikai ar tādiem licences nosacījumiem, kas nodrošina paredzamību, veicina ilgtermiņa ieguldījumus un nekropļo konkurenci; mudina dalībvalstis turpināt īstenot 5G instrumentu kopumu; aicina īstenot Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvu (40), lai atvieglotu tīklu izvēršanu; aicina Komisiju veikt G5 ietekmes uz vidi novērtējumu; uzsver, ka ir svarīgi, izmantojot ES sakaru stratēģiju, apkarot dezinformācijas izplatīšanos saistībā ar 5G tīkliem; šajā ziņā norāda, ka plašas un iekļaujošas debates galu galā veicinās iedzīvotāju uzticēšanos pasākumiem, kas vērsti uz mobilo tīklu nepārtrauktu attīstību; |
| --- | --- |

176.

| 177. | aicina Komisiju izveidot dalībvalstīm, pilsētām, reģioniem un nozarei ieviešanas grafikus, kā arī uzlabot 5G administratīvās apstiprināšanas procesus; prasa, lai reģionos, kuros ieviešanu veic publiskais sektors, būtu pieejami lielāki līdzekļi, lai attālām kopienām nodrošinātu ātrdarbīgu savienojamību un palīdzētu pārvarēt digitālo plaisu; aicina daudzgadu finanšu shēmā paredzēt atbalstu platjoslas un savienojamības projektiem, atvieglojot piekļuvi vietējām iestādēm, lai nepieļautu publiskā finansējuma nepietiekamu izmantošanu; |
| --- | --- |

177.

| 178. | aicina Komisiju novērtēt mākslīgā intelekta un nākamā digitālās infrastruktūras viļņa mijiedarbību, lai nākamās paaudzes tīklos, tostarp 6G tīklos, Eiropa varētu izvirzīties vadībā; |
| --- | --- |

178.

| 179. | aicina izstrādāt skaidru stratēģiju optiskās šķiedras tīklu izvēršanai un platjoslas pakalpojumu ieviešanai lauku apvidos, kas ir svarīgi arī tādām intensīvas datu izmantošanas tehnoloģijām kā mākslīgais intelekts; šajā ziņā aicina palielināt Eiropas Investīciju bankas atbalstu savienojamības projektiem lauku apvidos; |
| --- | --- |

179.

| 180. | uzsver — lai sasniegtu Digitālajā kompasā izvirzītos mērķus, tīkla izvēršanai un ātrai ieviešanai ir vajadzīgi ievērojami ieguldījumi, tāpēc ir vajadzīgi infrastruktūras koplietošanas nolīgumi, kam ir būtiska nozīme arī ilgtspējas veicināšanā un enerģijas patēriņa samazināšanā; uzsver, ka šie centieni vēl ir tikai sākumposmā un ka tos ir jāturpina paplašināt; |
| --- | --- |

180.

ii)   ILGTSPĒJA

| 181. | mudina ES uzņemties vadību, lai līdz 2030. gadam zaļā digitālā infrastruktūra kļūtu klimatneitrāla un energoefektīva saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem, un integrēt to Eiropas zaļā kursa politikas programmā; tostarp novērtējot uz mākslīgā intelekta balstītu sistēmu plaša mēroga ieviešanas ietekmi uz vidi, ņemot vērā pieaugošās vajadzības pēc enerģijas, ko rada mākslīgā intelekta izstrāde un izmantošana; aicina uz saskaņotu un daudzpusēju rīcību pasaules mērogā, lai mākslīgo intelektu izmantotu cīņā pret klimata pārmaiņām un vides un ekoloģisko degradāciju, kā arī pret biodaudzveidības zudumu; |
| --- | --- |

181.

| 182. | mudina izmantot mākslīgo intelektu, lai pašvaldībās uzraudzītu enerģijas patēriņu un izstrādātu energoefektivitātes pasākumus; |
| --- | --- |

182.

| 183. | atzīst dažu lielapjoma mākslīgā intelekta lietojumu datu un resursu ietilpību un to attiecīgo ietekmi uz vidi; atgādina, ka, lai Eiropas mākslīgais intelekts būtu ilgtspējīgs un videi nekaitīgs, mākslīgā intelekta sistēmas būtu jāizstrādā un jāievieš, ņemot vērā zaļo pārkārtošanos, klimatneitralitāti un aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

183.

| 184. | aicina Komisiju stimulēt tādu energoefektīvu datu centru izmantošanu, kas var atbalstīt oglekļneitralitāti; |
| --- | --- |

184.

| 185. | uzsver, ka pašreizējais informācijas apmaiņas trūkums datu centros ierobežo iespēju veikt atbilstīgus publiskus pasākumus un iegūt salīdzinošu pārskatu par datu centru veikumu vides jomā; aicina ievērojami palielināt ietekmes uz vidi novērtējumu skaitu, ko veic saistībā ar mākslīgā intelekta izstrādi; aicina izstrādāt prasības, lai nodrošinātu, ka ir pieejami pienācīgi pierādījumi liela mēroga mākslīgā intelekta lietojumu vidiskās pēdas mērīšanai; norāda, ka ir vajadzīgi skaidri noteikumi un pamatnostādnes attiecībā uz mākslīgā intelekta ietekmes uz vidi novērtējumiem, tostarp daudzkritēriju aprites cikla novērtējumiem; aicina nodrošināt atklātu piekļuvi datu centru galvenajiem vidiskā snieguma rādītājiem, izstrādāt ES standartus un izveidot ES zaļās mākoņdatošanas marķējumu; |
| --- | --- |

185.

| 186. | aicina izstrādāt digitālo tehnoloģiju un mākslīgā intelekta aprites ekonomikas plānu un uzsver, ka ES būtu jānodrošina spēcīga IKT reciklēšanas ķēde; |
| --- | --- |

186.

| 187. | iesaka visās nozarēs veicināt uz mākslīgā intelekta balstītu risinājumu izmantošanu saskaņā ar divējādo pārkārtošanos, lai uzņēmumiem saskaņotu ilgtspējīgus standartus un dotu iespēju uzraudzīt energoefektivitāti un vākt informāciju par emisijām un ražojumu aprites cikliem; |
| --- | --- |

187.

| 188. | aicina Komisiju izsludināt konkursus un misijas, lai rastu konkrētu vides problēmu risināšanai paredzētus mākslīgā intelekta risinājumus, un nostiprināt šo komponentu programmā “Apvārsnis Eiropa” un programmā “Digitālā Eiropa”; atgādina, ka projekti, kas saistīti ar mākslīgā intelekta potenciālu vides problēmu risināšanā, būtu jāīsteno, pamatojoties uz atbildīgu un ētisku pētniecību un inovāciju; |
| --- | --- |

188.

| 189. | aicina Komisiju izstrādāt vides kritērijus un ES budžeta, finansējuma piešķiršanu un publiskā iepirkuma procedūras attiecībā uz mākslīgo intelektu sasaistīt ar to ekoloģiskajiem raksturlielumiem; |
| --- | --- |

189.

| 190. | aicina Komisiju atbalstīt viedās pilsētas, aptverot viedās ēkas, viedtīklus, tīklam pieslēgtus automobiļus, mobilitātes platformas, sabiedriskos pakalpojumus un loģistiku; atbalsta vienotas projektu un lietojumu paraugprakses kolekcijas izstrādi; uzsver, ka viedām pilsētām ir vajadzīga laba sadarbība starp valsts un pašvaldībām, kā arī starp to aģentūrām un privātā sektora pusēm; |
| --- | --- |

190.

| 191. | uzsver, ka ir jānosaka principi, lai nodrošinātu, ka, izveidojot jaunas ilgtspējas datu telpas, var integrēt attiecīgos klimata un ilgtspējas datus; |
| --- | --- |

191.

| 192. | aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm un privāto sektoru, lai izveidotu un atbalstītu testēšanas iestādes, kurās var pārbaudīt mākslīgā intelekta lietojumu ilgtspēju, un sniegt norādījumus par to, kā uzlabot šo lietojumu vidisko pēdu; mudina pielāgot pašreizējās testēšanas iekārtas, lai koncentrētos uz izmantošanas gadījumiem aprites ražošanā; |
| --- | --- |

192.

| 193. | aicina Komisiju atbalstīt ilgtspējīgas transporta infrastruktūras, kurās izmanto mākslīgo intelektu, lai palielinātu efektivitāti, samazinātu piesārņojumu un veicinātu pielāgošanos lietotāju vajadzībām; |
| --- | --- |

193.

d)   Izcilības ekosistēma

i)   TALANTS

| 194. | aicina Komisiju izveidot mākslīgā intelekta prasmju sistēmu privātpersonām, izmantojot digitālo prasmju sistēmu, lai iedzīvotājiem, darba ņēmējiem un uzņēmumiem nodrošinātu atbilstīgas apmācības un mācīšanās iespējas mākslīgā intelekta jomā un uzlabotu zināšanu, paraugprakses, mediju un datu pratības kopīgošanu starp organizācijām un uzņēmumiem gan ES, gan valstu līmenī; aicina Komisiju ātri rīkoties, lai šādu kompetences sistēmu izveidotu, pamatojoties uz pašreizējām mākslīgā intelekta izglītības shēmām; iesaka izveidot Eiropas mākslīgā intelekta prasmju datu telpu, lai nozaru un reģionālā līmenī visās dalībvalstīs atbalstītu Eiropas prasmju apmācību; uzsver, ka digitālo un mākslīgā intelekta prasmju apguvei un mācīšanai jābūt pieejamai visiem, jo īpaši sievietēm un neaizsargātām grupām; mudina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt bezmaksas tiešsaistes kursus, kas uzlabo pamatapmācību mākslīgā intelekta jomā; |
| --- | --- |

194.

| 195. | mudina ieguldīt pētniecībā, lai labāk izprastu ar mākslīgo intelektu saistītās strukturālās tendences darba tirgū, tostarp to, kādas prasmes ir pieprasītākas vai kādu prasmju trūkums varētu būt sagaidāms, un informēt darbiniekus par pārkārtošanās shēmām; |
| --- | --- |

195.

| 196. | ar bažām norāda, ka pieaugušo profesionālajā apmācībā trūkst mērķtiecīgu un sistemātisku pasākumu; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt politiku, tostarp veikt atbilstīgus ieguldījumus darbaspēka pārkvalificēšanā un kvalifikācijas celšanā, kā arī informēt iedzīvotājus par algoritmu darbību un to ietekmi uz ikdienas dzīvi; aicina pievērst īpašu uzmanību cilvēkiem, kuri ir zaudējuši darbu vai kuriem ir risks to zaudēt saistībā ar digitālo pārkārtošanos, lai sagatavotu viņus darbam ar mākslīgā intelekta un IKT tehnoloģijām; aicina Komisiju stimulēt daudzpusēju ieinteresēto personu prasmju partnerību izveidi, lai pārbaudītu paraugpraksi, un ieguldīt tajās līdzekļus; iesaka ES uzraudzīt kvalitatīvu darbvietu radīšanu saistībā ar mākslīgo intelektu; |
| --- | --- |

196.

| 197. | uzsver, ka pašreizējās digitālās nepilnības var novērst tikai ar mērķtiecīgiem un iekļaujošiem pasākumiem, kas vērsti gan uz sievietēm, gan veciem cilvēkiem, un tāpēc aicina veikt ievērojamus ieguldījumus mērķtiecīgos prasmju pilnveides un izglītības pasākumos, lai novērstu šādas digitālās nepilnības; aicina Komisiju un dalībvalstis šajā ziņā veicināt dzimumu līdztiesības kultūru un darba apstākļus; |
| --- | --- |

197.

| 198. | aicina Komisiju veicināt dzimumu līdztiesību uzņēmumos, kas strādā ar mākslīgā intelekta un IKT saistītajās darbībās, tostarp finansējot sieviešu vadītus projektus digitālajā sektorā un veicinot minimālā pētnieču skaita noteikšanu uzaicinājumos saistībā ar finansējuma piešķiršanu mākslīgā intelekta un IKT pētniecībai; |
| --- | --- |

198.

| 199. | uzsver, ka ir jārisina talantu trūkuma problēma, nodrošinot labāko talantu izaugsmi, piesaisti un saglabāšanu; mudina Komisiju turpināt iesākto, lai sasniegtu mērķi ES nodarbināt 20 miljonus IKT speciālistu; uzsver — lai saglabātu izcilākos mākslīgā intelekta jomas talantus un novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju, ES jānodrošina konkurētspējīgas algas, labāki darba apstākļi, pārrobežu sadarbība un konkurētspējīga infrastruktūra; |
| --- | --- |

199.

| 200. | uzsver pievienoto vērtību, ko dod vienkāršota un racionalizēta Savienības sistēma starptautisku talantu piesaistei tehnoloģiju nozarē, lai nodrošinātu talantu plūsmu un mobilitāti ES un no ārvalstīm, uzlabotu starptautisko talantu piekļuvi Savienības darba tirgum un pēc pieprasījuma piesaistītu darbiniekus un studentus; uzsver, ka ir vajadzīgi jauni inovatīvi instrumenti un tiesību akti, lai palīdzētu savienot darba devējus ar potenciālajiem IKT darbiniekiem, novērstu to trūkumu darba tirgū un veicinātu starptautisko kvalifikāciju un prasmju atzīšanu; iesaka izveidot ES talantu fondu un atbilstības noteikšanas platformu, kas darbotos kā vienots kontaktpunkts starptautiskiem talantiem, kuri vēlas pieteikties darbam ES, kā arī darba devējiem, kuri ārvalstīs meklē potenciālos darbiniekus; aicina Komisiju paplašināt ES zilās kartes piemērošanas jomu, lai nodrošinātu, ka Eiropa joprojām ir atvērta pasaules talantiem; |
| --- | --- |

200.

| 201. | aicina Komisiju pievērsties pieaugošajam pieprasījumam pēc attālināta darba pāri dalībvalstu robežām, lai ES un starptautiskie darbinieki varētu attālināti strādāt citā dalībvalstī, kas nav viņu dzīvesvietas valsts; šajā ziņā iesaka vispusīgi pārskatīt juridiskos šķēršļus un citus šķēršļus, kas kavē attālinātu darbu, un nākamajos tiesību aktu priekšlikumos tos novērst; |
| --- | --- |

201.

| 202. | uzsver, ka jāstiprina inovācijas kohēzija ES reģionos un dalībvalstīs, jo talantu sadalījums var būt nevienmērīgs; |
| --- | --- |

202.

| 203. | aicina Komisiju un dalībvalstis saistībā ar mākslīgā intelekta un algoritmiskās pārvaldības izmantošanu, tostarp saistībā ar pārmērīgas uzraudzības praksi, nodrošināt darba ņēmēju tiesību un labjutības pienācīgu aizsardzību, piemēram, nediskrimināciju, privātumu, autonomiju un cilvēka cieņu; uzsver, ka, mākslīgo intelektu izmantojot darbā, darba devējiem jānodrošina pārredzamība attiecībā uz tā izmantošanas veidu un ietekmi uz darba apstākļiem, un uzsver, ka pirms tādu ierīču un prakses izmantošanas, kuru pamatā ir mākslīgais intelekts, darba ņēmēji vienmēr jāinformē un ar viņiem ir jāapspriežas; uzsver, ka cilvēkiem vienmēr ir jāpārrauga algoritmi un ka algoritmu lēmumiem ir jābūt pieņemtiem atbildīgi, tiem jābūt apstrīdamiem un attiecīgā gadījumā atgriezeniskiem; uzskata, ka būtu jāveicina algoritmu izstrādātāju apmācība par ētikas, pārredzamības un diskriminācijas novēršanas jautājumiem; |
| --- | --- |

203.

| 204. | prasa ieviest Eiropas stratēģiju drošai mākslīgā intelekta lietošanai attiecībā uz bērniem, kas izstrādāta, lai informētu bērnus par mijiedarbību ar mākslīgo intelektu un tādējādi aizsargātu viņus pret riskiem un iespējamo kaitējumu; |
| --- | --- |

204.

| 205. | aicina dalībvalstis digitālās prasmes un rakstpratību iekļaut pamatizglītības un mūžizglītības mācību programmās; aicina izveidot augstas veiktspējas mākslīgā intelekta izglītības sistēmu, kas jau agrīnā posmā, sākot no pamatizglītības posma, veido digitālās prasmes, iemaņas un digitālo noturību; uzsver, ka efektīvas digitālās izglītības mācību programmas izstrādei ir vajadzīga politiskā griba, pietiekami resursi un zinātniskā pētniecība; aicina Komisiju veicināt mākslīgā intelekta un datošanas prasmju kursu ieviešanu visās Eiropas skolās, augstskolās un izglītības iestādēs; uzsver, ka pieaugušo izglītībā šāda prasmju pilnveide ir vajadzīga tikpat lielā mērā kā pamatizglītības vai vidējās izglītības posmā; aicina Komisiju un dalībvalstis ES līmenī izstrādāt visaptverošu un konsekventu politikas iniciatīvu par mākslīgā intelekta prasmēm un izglītību, kā arī likumdošanas iniciatīvu par mākslīgā intelekta izmantošanu darba vietā; |
| --- | --- |

205.

| 206. | vērš uzmanību uz nepieciešamību augstskolām un starpdisciplināriem pētniecības centriem izstrādāt daudzdisciplīnu mācību programmas, kurās galvenā uzmanība būtu pievērsta digitālajām un mākslīgā intelekta prasmēm, tostarp veselības jomā; uzskata, ka būtu jāuzsver arī virzība uz tālāku izglītību, lai specializētos mākslīgā intelekta jomā (piemēram, maģistra un doktora grādi un nepilna laika studijas); |
| --- | --- |

206.

| 207. | aicina dalībvalstis piešķirt prioritāti inovatīvu mācību metožu un mācību programmu izstrādei STEM un programmēšanas jomās, jo īpaši, lai uzlabotu matemātikas un statistiskās analīzes kvalitāti nolūkā izprast mākslīgā intelekta algoritmus; aicina Komisiju un dalībvalstis popularizēt STEM akadēmiskās disciplīnas, lai palielinātu studentu skaitu šajās jomās; uzsver, ka digitālo prasmju popularizēšanā izšķiroša nozīme būs arī citām disciplīnām, kas mijiedarbojas ar STEM disciplīnām; |
| --- | --- |

207.

| 208. | mudina dalībvalstis veicināt sieviešu iesaistīšanos STEM, IKT un mākslīgā intelekta pētījumos un profesionālajā izaugsmē, lai panāktu dzimumu līdztiesību, tostarp nosakot mērķrādītāju pētnieču dalībai STEM un mākslīgā intelekta projektos; |
| --- | --- |

208.

| 209. | uzsver, ka digitālajai izglītībai būtu arī jāuzlabo informētība par ikdienas dzīves aspektiem, ko var ietekmēt mašīnmācīšanās, tostarp par ieteikumu programmām, mērķtiecīgu reklāmu, sociālo mediju algoritmiem un dziļviltojumiem; uzsver, ka digitālajai noturībai ir vajadzīga papildu izglītība medijpratībā, lai palīdzētu kontekstualizēt jaunas digitālās prasmes un mākslīgā intelekta prasmes, un tādēļ aicina atbalstīt un veicināt jaunus un pašreizējus pieejamos mākslīgā intelekta pratības kursus visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

209.

| 210. | aicina veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka visām izglītības iestādēm ir platjoslas piekļuve, kā arī spēcīga digitālā mācību infrastruktūra; uzsver, ka Eiropas augstskolām un to tīkliem jānodrošina atbilstīgi datošanas resursi, kas vajadzīgi, lai apmācītu mākslīgā intelekta modeļus, kas kļūst arvien dārgāki; uzsver, ka jānodrošina, lai skolotājiem būtu nepieciešamās prasmes un instrumenti mākslīgā intelekta jomā; aicina pievērst lielāku uzmanību skolotāju tehniskajai apmācībai un inovatīvu mācību līdzekļu izstrādei; |
| --- | --- |

210.

| 211. | pieprasa ieguldījumus jauniešu programmēšanas prasmju iniciatīvās, lai veicinātu jauniešu prasmes mākslīgā intelekta jomā un augsta līmeņa kvalifikācijas iegūšanu, tostarp tādās iniciatīvās kā šifrēšanas akadēmijas, vasaras skolu programmas un mākslīgā intelekta stipendijas; uzskata, ka ES stažēšanās iniciatīva “Digitālā iespēja” būtu jāpaplašina vēl vairāk, iekļaujot profesionālo apmācību; |
| --- | --- |

211.

ii)   PĒTNIECĪBA

| 212. | aicina ES palielināt ieguldījumus mākslīgā intelekta un citu svarīgu tehnoloģiju, piemēram, robotikas, kvantu datošanas, mikroelektronikas, IoT, nanotehnoloģiju un 3D drukas, pētniecībā; aicina Komisiju izstrādāt un uzturēt Eiropas stratēģiskās pētniecības ceļvedi mākslīgā intelekta jomā, ietverot galvenās starpdisciplīnu problēmas, kurās mākslīgais intelekts var būt daļa no risinājuma; uzsver, ka ieguldījumi būtu jāvirza uz tādiem lietošanas gadījumiem, kas, visticamāk, veicinās ilgtspējīgus risinājumus, labjutību un iekļaušanos sabiedrībā; |
| --- | --- |

212.

| 213. | mudina visas dalībvalstis lielāku daļu no sava IKP tērēt digitālo tehnoloģiju pētniecībai; mudina turpināt stiprināt programmu “Apvārsnis Eiropa”, jo īpaši tās mākslīgā intelekta, datu un robotikas partnerību un Eiropas Inovācijas padomi; mudina paplašināt programmu “Digitālā Eiropa” un uzskata, ka tai piešķirtais 7,6 miljardu EUR finansējums būtu jāpalielina; |
| --- | --- |

213.

| 214. | uzsver, ka mākslīgā intelekta jomā ES līmenī jāpiešķir prioritāte pētniecībai; aicina Komisiju vienkāršot pētniecības finansējuma struktūru, tostarp dotāciju pieteikumu iesniegšanas prasības un procedūras; uzsver — lai atbalstītu ilgtermiņa plānošanu, izmantojot Eiropas mākslīgā intelekta pētniecības ceļvedi, ir jāuzlabo priekšlikumu pārskatīšanas kvalitāte un konsekvence un finansēšanas instrumentu paredzamība un īstenošanas laiks; aicina Komisiju finansēt vairāk lietojumu mākslīgā intelekta jomā, apvienojot dažādus instrumentus, piemēram, Eiropas Pētniecības padomi, Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības, Eiropas Inovācijas padomi un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu; |
| --- | --- |

214.

| 215. | aicina Komisiju un dalībvalstis par prioritāti noteikt tādu mākslīgā intelekta pētījumu finansēšanu, kuros galvenā uzmanība pievērsta ilgtspējīgiem un sociāli atbildīgiem mākslīgā intelekta pētījumiem, kas palīdz rast risinājumus pamattiesību aizsardzībai un veicināšanai, un novērst tādu programmu finansēšanu, kas nepieņemami apdraud šīs tiesības, tostarp nefinansējot tādas masu uzraudzības, sociālā vērtējuma un citas sistēmas, kas var radīt negatīvu sociālo ietekmi, kā arī tehnoloģijām, kas veicina kaitējumu videi; |
| --- | --- |

215.

| 216. | mudina Eiropas augstskolās izveidot vairāk mākslīgā intelekta pasniedzēju amata vietu, kā arī nodrošināt pienācīgas algas mākslīgā intelekta pētniecībai un lielāku publiskā sektora finansējumu, lai pienācīgi apmācītu un noturētu pašreizējo un nākamo pētnieku un talantu paaudzi un novērstu intelektuālā darbaspēka aizplūšanu; uzsver, ka augstskolu pētniekiem jāsamazina birokrātiskie šķēršļi, kas apgrūtina piekļuvi finanšu līdzekļiem, un aicina Komisiju nodrošināt instrumentus, lai uzlabotu augstskolu savstarpējo digitālo savienojamību dalībvalstīs un to starpā; mudina Eiropas augstskolās, pētniecības iestādēs un privātajā sektorā izveidot starpnozaru tīklus mākslīgā intelekta jomā, kā arī specializētus daudzdisciplīnu mākslīgā intelekta pētniecības centrus; |
| --- | --- |

216.

| 217. | iesaka augstskolām palielināt finansējumu lietišķās pētniecības projektiem, kuros ņem vērā mākslīgā intelekta aspektus; |
| --- | --- |

217.

| 218. | aicina Komisiju uzlabot mākslīgā intelekta pētniecībā iegūto zināšanu nodošanu sabiedrībai, izveidojot darījumdarbības tīklus un kontaktpunktus, augstskolās piesaistot juristus un darījumdarbības konsultantus, kā arī izveidojot iedzīvotāju grupas, zinātnes un sabiedrības platformas un iesaistot sabiedrību mākslīgā intelekta pētniecības programmu izstrādē; uzsver, cik svarīga ir vienmērīga pāreja no akadēmiskajām aprindām uz rūpniecību un kāda pievienotā vērtība ir šo abu ekosistēmu un rūpniecisko centru savstarpējai tuvībai, lai tās būtu veiksmīgas un dinamiskas; |
| --- | --- |

218.

| 219. | uzsver, ka ir jāpaātrina zināšanu nodošana no ES pētniecības un zinātnes uz mākslīgā intelekta lietojumprogrammām rūpniecībā un publiskajā sektorā; atzinīgi vērtē īpašas publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) izveidi mākslīgā intelekta jomā; aicina Komisiju kopīgi ar nozari un pilsonisko sabiedrību izveidot Eiropas mākslīgā intelekta datu centrus; uzsver, ka ir svarīgi izveidot mākslīgā intelekta testēšanas vietas; īpaši norāda uz Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmumu, Digitālo pamattehnoloģiju kopuzņēmumu un Viedtīklu un sistēmu kopuzņēmumu; |
| --- | --- |

219.

| 220. | aicina saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” izveidot mākslīgā intelekta bākas, pamatojoties uz reģionālo mākslīgā intelekta izcilības centru pašreizējiem un nākamajiem tīkliem, lai izveidotu spēcīgu Eiropas pētniecības organizāciju aliansi, kurai būs kopīgs ceļvedis, lai atbalstītu izcilību fundamentālajā un lietišķajā pētniecībā, saskaņotu valstu centienus mākslīgā intelekta jomā, veicinātu inovāciju un ieguldījumus, piesaistītu un saglabātu mākslīgā intelekta talantus Eiropā un radītu sinerģiju un apjomradītus ietaupījumus; uzskata, ka bākuguns koncepcijai ir potenciāls piesaistīt labākos un spilgtākos prātus no ārvalstīm, kā arī piesaistīt Eiropā ievērojamus privātos ieguldījumus; |
| --- | --- |

220.

| 221. | piebilst, ka sadarbībā ar citām pētniecības iestādēm un nozari mākslīgā intelekta bākām būtu jānodrošina pietiekams finansējums; uzsver labi izstrādātu “regulatīvo smilškastu” priekšrocības mākslīgā intelekta produktu, pakalpojumu un pieeju testēšanai kontrolētā reālās pasaules vidē pirms laišanas tirgū; |
| --- | --- |

221.

| 222. | norāda, ka programmā “Digitālā Eiropa” paredzēto Eiropas Digitālās inovācijas centru (EDIH) izraudzīšanās ir vēl viens svarīgs solis virzībā uz mākslīgā intelekta izcilības ekosistēmas izveidi, kuras pamatā ir augstskolu un nozaru kopas; tomēr kritizē to, ka EDIH izraudzīšanās kritēriji joprojām ir neskaidri un tāpēc EDIH visā Eiropā ir atšķirīgas spējas un attīstība un ka joprojām ir neskaidra mijiedarbība ar citiem digitālajiem centriem, ko izraudzījies Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts un kas iekļauti pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”; tāpēc ierosina pastiprināt koordināciju un palielināt izdevumus, lai izveidotu sadarbīgu decentralizētu mākslīgā intelekta centru kopu, kuras pamatā būtu ES mēroga juridisko zināšanu, datu, finansējuma un stimulu sistēma; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas visā ES un arī ārpus tās izveidot jaunuzņēmumu tīklus, piemēram, “Start-up Europe” un “Start-up Europe Mediterranean”, lai veicinātu ideju apmaiņu, darījumdarbību un sadarbības iespējas; |
| --- | --- |

222.

| 223. | ierosina paplašināt un saskaņot esošās iniciatīvas, piemēram, Eiropas Mācību un viedo sistēmu laboratoriju un Eiropas Laboratoriju konfederāciju mākslīgā intelekta pētniecībai Eiropā, un pamatprojektus, piemēram, HumanE mākslīgā intelekta tīklu un AI4EU, lai veicinātu vērienīgus, uz sadarbību balstītus ES mēroga pētniecības un attīstības mērķus un projektus; |
| --- | --- |

223.

e)   Uzticēšanās ekosistēma

i)   SABIEDRĪBA UN MĀKSLĪGAIS INTELEKTS

| 224. | ierosina, ka papildus ierosinātajai apmācībai mākslīgā intelekta jomā ES un tās dalībvalstīm jāveido izpratnes veidošanas kampaņas, tostarp arī publiskas apspriešanās vietējā līmenī, lai palīdzētu sasniegt un informēt iedzīvotājus, kā arī radīt viņiem iespējas, lai viņi varētu labāk izprast mākslīgā intelekta iespējas, riskus un tā sociālo, ekonomisko, juridisko un ētisko ietekmi nolūkā veicināt mākslīgā intelekta uzticamību un demokratizāciju; pauž pārliecību, ka līdztekus skaidra un stabila tiesiskā regulējuma izveidei attiecībā uz cilvēku vērstu un uzticamu mākslīgo intelektu tas palīdzētu mazināt iedzīvotāju iespējamās bažas saistībā ar plašu mākslīgā intelekta izmantošanu Eiropā; |
| --- | --- |

224.

| 225. | aicina ES nodrošināt, ka mākslīgā intelekta izstrādē, ieviešanā un izmantošanā pilnībā tiek ievēroti demokrātijas principi, pamattiesības un tiesību akti tiek ievēroti tā, lai varētu pretoties uzraudzības mehānismiem un nepieņemami netraucētu vēlēšanām un neveicinātu dezinformācijas izplatīšanu; |
| --- | --- |

225.

| 226. | uzsver, ka valdībām un uzņēmumiem būtu jāievieš un jāiepērk tikai uzticamas mākslīgā intelekta sistēmas, kas attiecīgā gadījumā ir paredzētas, lai aizsargātu darba ņēmēju tiesības un veicinātu kvalitatīvu izglītību un digitālās prasmes, un kas nepalielina dzimumu nevienlīdzību vai diskrimināciju, liedzot vienlīdzīgas iespējas visiem; |
| --- | --- |

226.

| 227. | atbalsta patērētāju aizsardzības tiesību aktu pielāgojumus kā vēl vienu iespēju veidot uzticēšanos mākslīgajam intelektam, piemēram, nodrošinot patērētājiem tiesības zināt, vai viņi mijiedarbojas ar mākslīgā intelekta aģentu, kas ļautu viņiem pieprasīt mākslīgā intelekta pieņemtu lēmumu pārskatīšanu, un piešķirot viņiem līdzekļus, ar kuriem novērst komerciālu uzraudzību vai individualizētu cenu noteikšanu; |
| --- | --- |

227.

| 228. | uzsver, ka noteiktu mākslīgā intelekta tehnoloģiju ieviešana darba vietā, piemēram, tādu tehnoloģiju ieviešana, kurās izmanto darba ņēmēju datus, būtu jāveic, apspriežoties ar darba ņēmēju pārstāvjiem un sociālajiem partneriem; norāda, ka darba ņēmējiem un viņu pārstāvjiem vajadzētu būt iespējai pieprasīt no darba devējiem informāciju par to, kādi dati tiek vākti, kur šie dati tiek glabāti, kā šie dati tiek apstrādāti un kādi ir to aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

228.

| 229. | aicina ES nodrošināt, ka mākslīgā intelekta sistēmas atspoguļo tās kultūru daudzveidību un daudzvalodību, lai novērstu neobjektivitāti un diskrimināciju; uzsver, ka, lai novērstu mākslīgā intelekta neobjektivitāti, ir jāveicina daudzveidība komandās, kas izstrādā, īsteno un novērtē konkrētu mākslīgā intelekta lietojumprogrammu riskus; uzsver, ka mākslīgā intelekta algoritmu novērtēšanā jāizmanto dati, kas sadalīti pa dzimumiem, un ka dzimumu analīze jāiekļauj visos riska novērtējumos; |
| --- | --- |

229.

| 230. | uzsver, ka gan valstu, gan ES līmenī ir svarīgi pastāvīgi pētīt un uzraudzīt mākslīgā intelekta ietekmi uz dažādiem sabiedrības aspektiem; ierosina šajā procesā iesaistīt Eurostat un citas ES aģentūras; |
| --- | --- |

230.

| 231. | uzsver, ka, pamatojoties uz uzraudzības sistēmas rezultātiem, varētu apsvērt iespēju izveidot Eiropas pārkārtošanās fondu, kas palīdzētu pārvaldīt, piemēram, darbvietu zaudēšanu neaizsargātās nozarēs vai reģionos; |
| --- | --- |

231.

ii)   E-PĀRVALDĪBA

| 232. | aicina dalībvalstis īstenot Tallinas deklarāciju par e-pārvaldību, pakalpojumu centrā izvirzīt iedzīvotājus un ieviest mehānismus, lai visiem iedzīvotājiem visos valsts pārvaldes līmeņos nodrošinātu mākslīgajā intelektā balstītus neierobežotus, sadarbspējīgus, personalizētus, lietotājdraudzīgus un pilnīgus digitālos publiskos pakalpojumus; uzskata, ka būtu jāizvirza mērķis — nākamajos piecos gados nodrošināt iedzīvotājiem digitalizētus un uz mākslīgo intelektu balstītus e-pārvaldes pakalpojumus, vienlaikus nodrošinot cilvēka iejaukšanos; atgādina, ka šajā ziņā būtiska nozīme būs atveseļošanas un noturības mehānisma līdzekļiem un valstu atveseļošanas un noturības plāniem; aicina publiskās struktūras atbalstīt un attīstīt mākslīgo intelektu publiskajā sektorā; atzinīgi vērtē eIDAS regulas pārskatīšanu (41) un tās nozīmi digitālo publisko pakalpojumu sniegšanas veicināšanā; uzsver, ka nevienu nedrīkst atstāt novārtā un ka vienmēr jābūt pieejamām bezsaistes alternatīvām; |
| --- | --- |

232.

| 233. | aicina Komisiju atjaunot e-pārvaldes rīcības plānu un izveidot sinerģiju ar programmu “Digitālā Eiropa”, lai valsts pārvaldes iestādēm palīdzētu ieviest mākslīgo intelektu saskaņā ar Eiropas atvērtā pirmkoda programmatūras stratēģiju; |
| --- | --- |

233.

| 234. | uzsver, ka e-pārvaldei ir ievērojama loma datu ekonomikas un digitālās inovācijas attīstībā digitālajā vienotajā tirgū; norāda, ka sadarbība un paraugprakses kopīgošana valsts pārvaldes iestādēs un pāri robežām ir ārkārtīgi svarīgi elementi e-pārvaldes izvēršanai visā ES; aicina ieviest standartizētas un racionalizētas valsts pārvaldes procedūras efektīvākai informācijas apmaiņai starp ES dalībvalstīm un visos pārvaldes līmeņos; |
| --- | --- |

234.

| 235. | norāda, ka augstas kvalitātes tiešsaistes pakalpojumu izstrādei ir vajadzīgi kvalificēti eksperti; uzsver, ka ir jāpastiprina valdības personāla atlases un apmācības politika attiecībā uz digitālajā jomā prasmīgiem cilvēkiem ar zināšanām par mākslīgo intelektu; |
| --- | --- |

235.

| 236. | aicina paātrināt vienotās digitālās vārtejas īstenošanu un veicināt tādu sadarbspējīgu platformu izveidi, kas piedāvā pārrobežu pakalpojumus ES, vienlaikus ievērojot kopējus drošības standartus visās dalībvalstīs; uzsver, ka būtu jāapsver iespēja paplašināt pakalpojumu klāstu, papildinot ierobežoto pakalpojumu kopumu, kas pašreiz ir iekļauts Regulā (ES) 2018/1724 (42), ar ko izveido vienotu digitālo vārteju; |
| --- | --- |

236.

| 237. | uzsver, ka ES un dalībvalstu iestāžu sabiedriskās apspriešanas platformas palielina iesaisti un piekļuvi digitālajai informācijai; iesaka ieguldīt līdzekļus lietojamības un pieejamības uzlabošanā, piemēram, lai sniegtu kopsavilkumu un informāciju vairākās valodās, kā arī mērķtiecīgā tirgvedībā un mērķtiecīgā informēšanā par digitālajām sabiedrības iesaistes platformām; |
| --- | --- |

237.

| 238. | iesaka pastiprināt interaktīvus un personiskus dialogus ar ES iedzīvotājiem, izmantojot apspriešanos ar iedzīvotājiem tiešsaistē, ieinteresēto personu dialoga formātus vai digitālās funkcijas komentāriem par ES tiesību aktiem un iniciatīvām; |
| --- | --- |

238.

iii)   E-VESELĪBA

| 239. | aicina veselības jomā izstrādāt uz cilvēku vērstu pieeju un uz pierādījumiem balstītu pieeju mākslīgajam intelektam veselības jomā, kuras mērķis ir personalizēta, pacienta vajadzībām atbilstīga, rentabla un augstas kvalitātes veselības aprūpe, kas izstrādāta ciešā sadarbībā ar veselības aprūpes speciālistiem un pacientiem, vienlaikus nodrošinot cilvēku veiktu uzraudzību un lēmumu pieņemšanu; mudina noteikt prioritātes finansējumam, noteikt stratēģiskos mērķus, veicināt sadarbību un mākslīgā intelekta lietojumprogrammas veselības aprūpē pieņemt kā kritiski svarīgu nozari, kurā, pienācīgi pārvaldot īpašos riskus, mākslīgā intelekta sniegtās iespējas var sniegt milzīgu labumu iedzīvotāju veselībai un labjutībai; |
| --- | --- |

239.

| 240. | uzsver, ka mākslīgā intelekta ieviešana veselības aprūpes vidē būtu jāveicina kā instruments, ar ko palīdzētu veselības aprūpes speciālistiem un mazināt viņu slogu, ļaujot viņiem koncentrēties uz klīniskiem uzdevumiem, nevis kā veselības aprūpes speciālistu aizstājējs vai kā neatkarīgs dalībnieks veselības aprūpes sistēmās; uzsver, ka jānodrošina zāļu, vakcīnu un medicīnas ierīču regulatīvajam apstiprināšanas procesam līdzvērtīgs kvalitātes, drošuma un drošības līmenis; prasa izmantot klīniskajam izmēģinājumam līdzīgu metodi, lai pārbaudītu mākslīgā intelekta piemērotību un uzraudzītu tā ieviešanu klīniskajā vidē; uzskata, ka būtu lietderīgi izvērtēt, kurus veselības aprūpes pakalpojumus var ētiski un atbildīgi automatizēt; |
| --- | --- |

240.

| 241. | uzskata, ka vienlīdzīga piekļuve veselības aprūpei kā princips būtu jāattiecina arī uz mākslīgā intelekta lietojumprogrammām, kas saistītas ar veselību, tostarp slimību atklāšanas sistēmām, hronisku slimību pārvaldību, veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu un narkotiku atklāšanu; uzsver, ka ir jāpieņem atbilstīgi pasākumi, lai novērstu ar veselību saistītus riskus, ko rada digitālā plaisa, algoritmiska neobjektivitāte un diskriminācija, kā arī neaizsargātu personu vai kultūras minoritāšu, kurām ir ierobežota piekļuve veselības aprūpei, atstumtība; |
| --- | --- |

241.

| 242. | atgādina Parlamenta nostāju, ka apdrošināšanas sabiedrībām vai jebkuram citam pakalpojumu sniedzējam, kam ir tiesības piekļūt e-veselības lietojumprogrammās glabātajai informācijai, nedrīkstētu ļaut izmantot šos datus diskriminācijai cenu noteikšanā; |
| --- | --- |

242.

| 243. | pauž pārliecību, ka pašreizējie ES projekti un iniciatīvas, piemēram, programma “ES — veselībai”, Eiropas veselības datu telpas un Eiropas platforma reto slimību reģistrācijai, ir soļi pareizajā virzienā, jo tie dalībvalstīm sniedz iespēju apvienot resursus, palielināt labvēlīgu sadarbību starp veselības sistēmām un garantēt drošu un privātumu saglabājošu augstas kvalitātes datu apmaiņu pētniecības un inovācijas vajadzībām; |
| --- | --- |

243.

| 244. | aicina Savienības līmenī pienācīgi juridiski nostiprināt un pozicionēt satvaru “Mākslīgais intelekts veselības jomā”; uzsver, ka, tehnoloģijām kļūstot aizvien progresīvākām, laika gaitā attīstās dažādi risku līmeņi; |
| --- | --- |

244.

| 245. | uzsver, ka ir vajadzīgas plašākas pamatnostādnes par veselības datu apstrādi saskaņā ar VDAR, lai cilvēku labā pilnībā izmantotu mākslīgā intelekta potenciālu, vienlaikus ievērojot pamattiesības; aicina Komisiju ātrāk un labāk saskaņot standartus, kas reglamentē veselības datu apstrādi dalībvalstīs, tostarp datu kopīgošanu, anonimizāciju un sadarbspēju; |
| --- | --- |

245.

| 246. | aicina Komisiju veicināt ētikas noteikumu integrēšanu visos mākslīgā intelekta lietojumprogrammu attīstības, izstrādes un izmantošanas posmos; uzsver, ka jāveicina apmācītā mākslīgā intelekta sistēmā iekļauto metožu un neobjektivitātes turpmāka izpēte, lai novērstu neētiskus un diskriminējošus secinājumus, piemērojot to datiem par cilvēku veselību; iesaka izveidot VDAR pilnīgi atbilstīgu ES veselības datu apstrādes rīcības kodeksu; |
| --- | --- |

246.

| 247. | aicina Komisiju pārdomāt neirotiesību iniciatīvu, lai aizsargātu cilvēka smadzenes pret traucējumiem, manipulācijām un kontroli, ko veic ar mākslīgo intelektu darbināmas neirotehnoloģijas; mudina Komisiju atbalstīt neirotiesību programmu ANO līmenī, lai neirotiesības iekļautu Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, jo īpaši attiecībā uz tiesībām uz identitāti, brīvu gribu, garīgo privātumu, vienlīdzīgu piekļuvi progresīvai smadzeņu darbības uzlabošanai un aizsardzību pret algoritmisko neobjektivitāti; |
| --- | --- |

247.

| 248. | aicina Komisiju apsvērt iespēju izstrādāt tiesisko regulējumu attiecībā uz ārsta konsultācijām tiešsaistē; |
| --- | --- |

248.

| 249. | uzsver, ka ir vajadzīgi pasākumi, kas veicina vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un panāk, ka veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēji izmanto mākslīgā intelekta risinājumus; |
| --- | --- |

249.

| 250. | aicina Komisiju atbalstīt sadarbības mehānisma izveidi saistībā ar Eiropas veselības datu telpu un tās darbību, lai veicinātu veselības datu kopīgošanu un atbalstītu elektronisko veselības karšu izstrādi saskaņā ar piemērojamiem normatīvajiem aktiem; mudina uzlabot katram ES iedzīvotājam pieejamo datu kvalitāti, nodrošinot digitālo rīku pienācīgu darbību (piemēram, pamatojoties uz pašmācības algoritmiem vai lielo datu analīzi); iesaka, lai dati, ko glabā saskaņā ar VDAR, būtu pieejami turpmākiem pētījumiem, kā arī jaunu zāļu un individuālu ārstēšanas metožu izstrādei; |
| --- | --- |

250.

| 251. | uzsver, ka veselības aprūpes speciālistu izglītībā ir jāiekļauj digitālās un mākslīgā intelekta prasmes, kā arī zināšanas par ES datu aizsardzības tiesību aktiem un sensitīvu datu apstrādi, tostarp jāveicina datu anonimizācija; |
| --- | --- |

251.

| 252. | aicina izstrādāt norādījumus par atbildības sistēmu un saskaņotu apstiprināšanas režīmu piemērojamību lietojumiem, kuru pamatā ir mākslīgais intelekts, un zālēm, kas izstrādātas vai pārbaudītas, izmantojot mākslīgā intelekta un mašīnmācīšanās metodes; uzsver, ka jebkurā turpmākā regulējuma reformā būtu jānovērš kaitējums, ko rada nepietiekama resursu piešķiršana vai nepietiekama aprūpe, veselības aprūpes nozarē izmantojot mākslīgā intelekta ieteikumu sistēmas; uzsver, ka ir vajadzīga attiecīga paraugprakse, standarti un kritēriji, lai atbilstīgi atbildības riskiem sertificētu un apstiprinātu veselības aprūpes lietojumprogrammas; |
| --- | --- |

252.

| 253. | aicina Komisiju nodrošināt un izmantot uz cilvēku vērstus pandēmiju prognozēšanas modeļus, kur reāllaikā apvienojas dažādas datu kopas, lai veidotu lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

253.

f)   Rūpniecības stratēģija

i)   STRATĒĢISKĀ PLĀNOŠANA UN IEGULDĪJUMI

| 254. | pauž pārliecību, ka vērienīgas ES digitālās rūpniecības stratēģijas centrā būtu jāizvirza mākslīgais intelekts un datu ekonomika, lai inovatīviem uzņēmumiem un uzņēmējiem dotu iespēju konkurēt par labākajām tehnoloģiskajām un darījumdarbības modeļa inovācijām Eiropā un pasaulē un lai stiprinātu ES atvērto stratēģisko autonomiju, vienlaikus visām mākslīgā intelekta sistēmām un komponentiem, ko paredzēts izmantot ES vienotajā tirgū, nosakot stabilus juridiskos, ētiskos, tehnoloģiskos un drošības standartus; |
| --- | --- |

254.

| 255. | mudina Komisiju izmantot lielo datu mākslīgā intelekta analīzi, lai palīdzētu veikt stresa testus un novērtētu vērtību ķēžu noturību un kartētu atkarības; |
| --- | --- |

255.

| 256. | mudina Komisiju veikt visaptverošu priekšrocību un trūkumu analīzi, lai noteiktu ES ievainojamību, apzinātu kritiskās jomas un augsta riska atkarības, attiecībā uz mākslīgo intelektu izveidotu reālas tehniskās un ekonomiskās prognozes un novērtētu ietekmi uz visām Eiropas rūpniecības nozarēm; uzsver, ka Komisijai šajā nolūkā būtu jāsadarbojas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

256.

| 257. | ierosina, lai ES, pamatojoties uz šo analīzi, kā Digitālā kompasa paplašinājumu noteiktu un pieņemtu mākslīgā intelekta nozares ilgtermiņa stratēģiju ar skaidru redzējumu nākamajiem 10 gadiem; skaidro, ka šī stratēģija būtu jāpapildina ar uzraudzības sistēmu, iekļaujot galvenos darbības rādītājus un ikgadējus atjauninājumus; tomēr uzsver, ka pirms iekļaušanas šajā jaunajā mākslīgā intelekta nozares stratēģijā, ir jākonsolidē un jāracionalizē lielais skaits individuālo iniciatīvu, ko Komisija ir sākusi, lai atbalstītu ES mākslīgā intelekta nozari; |
| --- | --- |

257.

| 258. | aicina Komisiju pārdomāt, kā vispārējo rūpniecības stratēģiju varētu papildināt ar mērķtiecīgiem publiskiem ieguldījumiem; tomēr norāda, ka dažos gadījumos pārmērīgas nevirzītas ieguldījumu programmas sarežģītu tehnoloģiju jomā var radīt risku, ka tiks izkropļota efektīva kapitāla piešķiršana, tādējādi radot balasta ieguldījumus; šajā ziņā uzsver, ka uzņēmumu, uzņēmēju un pētnieku pilnvarošana izstrādāt un tirgot privātos uzņēmumos radītus mākslīgā intelekta tehnoloģiju risinājumus ir būtiska ES rūpniecības stratēģijas daļa, tostarp nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus un pabeidzot digitālā vienotā tirgus un kapitāla tirgu savienības izveidi; ierosina atvieglot piekļuvi finansējumam, jo īpaši riska finansēšanas instrumentiem, jo īpaši piekļuvi finansējumam agrīnā posmā; uzskata, ka būtu jāpārskata un vajadzības gadījumā ievērojami jāpalielina to resursu īpatsvars, kas ar programmas “InvestEU” un programmas “Digitālā Eiropa” starpniecību paredzēti mākslīgajam intelektam; |
| --- | --- |

258.

| 259. | uzsver, ka ātri jāīsteno nesen pieņemtais ES regulējums ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanai (43) un nesen pārskatītā regula par ES režīmu divējāda lietojuma preču eksporta kontrolei (44); norāda, ka mākslīgais intelekts, kā arī robotika un cita digitālā infrastruktūra būtu jāuzskata par kritiski svarīgu sektoru; norāda, ka stingrāk būtu jāīsteno intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un jānovērš kritisko tehnoloģiju aizplūšana; |
| --- | --- |

259.

| 260. | uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Eiropa nodrošinātu pienācīgu digitālo infrastruktūru; atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas kā Eiropas Procesoru iniciatīva, nesen ierosinātais Mikroshēmu akts un Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmums; |
| --- | --- |

260.

ii)   MVU UN JAUNUZŅĒMUMI

| 261. | ierosina nodrošināt ES un valdības līmeņa atbalstu mākslīgā intelekta jaunuzņēmumiem, nodrošinot piekļuvi privātajam kapitālam un kvalificētiem darbiniekiem, spēju iegūt augstas kvalitātes datu kopas, lai apmācītu algoritmus, un spēju mērogot dalībvalstu pārrobežu darbības; turklāt uzsver, ka ļoti efektīvs valsts politikas instruments jaunuzņēmumu ekonomikas atbalstam ir konkurences tiesību aktu efektīva piemērošana, lai novērstu dominējošās ietekmes tirgū ļaunprātīgu izmantošanu un novērstu šķēršļus ienākšanai tirgū; šajā ziņā uzsver, ka ES būtu intensīvāk jācenšas piedāvāt MVU un jaunuzņēmumiem attīstības virzienus un pakalpojumus; uzskata, ka tas varētu ietvert arī “draugu” sistēmas ieviešanu, kas pieredzējušus uz mākslīgo intelektu orientētus uzņēmumus savieno ar mazākiem uzņēmumiem, kuri vēlas ieviest tehnoloģiju; uzsver, ka nespēja atļauties lielas juridiskās komandas bieži apgrūtina jaunuzņēmumu un uzņēmēju iekļuvi sarežģītā regulatīvā vidē; uzsver, ka MVU ir nepieciešams īpašs juridisks un tehnisks atbalsts; uzsver arī to, ka ir jāveicina partnerības, kurās varētu sadarboties uz mākslīgo intelektu orientēti uzņēmumi un tirgū ienākušie uzņēmumi; mudina Komisiju un dalībvalstis uzlabot konsultāciju sniegšanu un nodrošināt konkrētāku atbalstu, izmantojot tīklus, digitālos centrus, mākslīgā intelekta instruktorus, darījumdarbības konsultācijas, apmeklējumus uz vietas un juridisko konsultāciju centrus; uzsver, cik svarīgas ir cilvēku apmaiņas programmas, piemēram, “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, un uzsver, ka tās būtu jāturpina attīstīt un veicināt; |
| --- | --- |

261.

| 262. | ierosina mazināt MVU un jaunuzņēmumu administratīvo slogu mākslīgā intelekta jomā, piemēram, vienkāršojot ziņošanas, informēšanas vai dokumentēšanas pienākumus un sniedzot norādes par kopējiem civilprocesuālo tiesību standartiem, kas jāpieņem valsts līmenī; aicina ātri ieviest vienoto digitālo vārteju, lai izveidotu vienotu ES tiešsaistes portālu dažādās valodās, kas ietvertu visas darbības citā ES valstī nepieciešamās procedūras un formalitātes; uzsver, ka visiem valstu līmenī izveidotajiem vienotajiem kontaktpunktiem vajadzētu būt viegli pieejamiem, izmantojot vienoto digitālo vārteju, un tajos, izmantojot pieejamu terminoloģiju un nodrošinot pilnīgu pieejamību, apmācītu palīdzības dienesta personālu, kas sniedz efektīvu un lietotājam draudzīgu atbalstu, būtu jāsniedz informācija un jāpiedāvā administratīvi pakalpojumi dalībvalstīs, tostarp attiecībā uz noteikumiem par PVN un informāciju par prasībām pakalpojumu sniegšanai; |
| --- | --- |

262.

| 263. | norāda, ka ES dalībvalstis MVU un jaunuzņēmumus var atbalstīt ar šādiem paņēmieniem: nodokļu atvieglojumi padziļinātiem pētījumiem, labāka piekļuve datoru jaudai un augstas kvalitātes datu kopām, kā arī atbalsts tehnoloģiju izpētei un izglītībai, apmācībai mākslīgā intelekta jomā un darbinieku pārkvalifikācijai; |
| --- | --- |

263.

| 264. | uzsver, ka mākslīgā intelekta jomas MVU un jaunuzņēmumiem ir vajadzīga labāka piekļuve publiskajam iepirkumam; mudina Komisiju pārstrādāt publiskā iepirkuma konkursu ES programmu finansējuma pieteikumu iesniegšanas procedūras, lai jaunuzņēmumiem un MVU būtu taisnīgas iespējas saņemt publiskā iepirkuma projektus un pētniecības un izstrādes dotācijas; šajā ziņā atgādina par sekmīgi īstenotajām GovTech programmām, kas ir atbalstījušas mazo uzņēmumu iesaistīšanos digitālajā publiskajā iepirkumā; uzsver, ka visā Eiropā būtu jāveicina arī akciju iegādes iespēju shēmu izveide mākslīgā intelekta jaunuzņēmumiem; |
| --- | --- |

264.

iii)   STARPTAUTISKĀ ARĒNA

| 265. | norāda, ka ES būtu jārāda piemērs un jāizveido spēcīga starptautiska, uz pamatvērtībām balstīta tehnoloģiju alianse, sadarbojoties ar līdzīgi domājošiem partneriem, lai izveidotu kopīgus regulatīvos standartus, izmantotu paraugpraksi tādās jomās kā mākslīgais intelekts, privātuma tiesības, datu plūsmas un konkurences noteikumi un novērstu stratēģisko ievainojamību, savstarpēji izmantojot attiecīgos aktīvus un apvienojot resursus jomās, kurās tas ir abpusēji izdevīgi; uzsver, ka ES arī attiecīgajos daudzpusējos un divpusējos forumos, piemēram, ANO sistēmā, ESAO, Eiropas Padomē, Pasaules Tirdzniecības organizācijā, Pasaules Ekonomikas forumā un G20 būtu aktīvi jāatbalsta stingrāka starptautiska sadarbība ētiska, uzticama un uz cilvēku vērsta mākslīgā intelekta jomā; jo īpaši atzinīgi vērtē ES un ASV TTC izveidi, kurā sadarbība mākslīgā intelekta standartu jomā ir minēta kā galvenā prioritāte, un apgalvo, ka, ņemot vērā TTC stratēģisko potenciālu, TTC ir jāpastiprina ar starpparlamentu dimensiju, iesaistot Eiropas Parlamentu un ASV Kongresu; |
| --- | --- |

265.

| 266. | ierosina izveidot arī īpašu transatlantisku darba grupu mākslīgā intelekta jautājumos, iekļaujot tajā valdību, standartizācijas organizāciju, privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, lai mākslīgā intelekta jomā izstrādātu kopīgus standartus un ētikas pamatnostādnes; ierosina kopā ar citiem līdzīgi domājošiem partneriem, pamatojoties uz pašreizējo TTC, izveidot ilgtermiņa platformu informācijas apmaiņai par mākslīgo intelektu un citiem svarīgiem digitāliem un tirdzniecības jautājumiem; |
| --- | --- |

266.

| 267. | uzsver, ka ES būtu jāpopularizē sociāli atbildīga un ētiska mākslīgā intelekta izmantošana un jāsadarbojas ar starptautiskām standartizācijas iestādēm, lai vēl vairāk uzlabotu ētikas, drošības, uzticamības, sadarbspējas un drošības standartus; atzinīgi vērtē nesenās standartizācijas iniciatīvas, ko sākuši tādi dalībnieki kā Starptautiskās Standartizācijas organizācijas Apvienotā tehniskā komiteja un Starptautiskā Elektrotehnikas komisija, kuru mērķis ir globāli saskaņot atšķirīgos mākslīgā intelekta kodeksus; turklāt uzsver, ka Eiropai būtu jāveicina standartu izstrāde, tostarp tādās jomās kā viedā ražošana, IoT, robotika un datu analīze; ierosina nodrošināt labāku atbalstu akadēmisko aprindu pārstāvjiem, pilsoniskajai sabiedrībai un MVU dalībai standartizācijas forumos; |
| --- | --- |

267.

| 268. | atbalsta Pasaules Tirdzniecības organizācijas e-komercijas iniciatīvu, kas paredz izstrādāt iekļaujošu, augsta standarta, komerciāli nozīmīgu, uz pierādījumiem balstītu un mērķtiecīgu politiku, lai labāk novērstu šķēršļus digitālajai tirdzniecībai; uzsver, ka nolīgumā būtu jāatspoguļo arī labas pārvaldības principi un jānodrošina valdību spēja cīnīties pret digitālo protekcionismu, vienlaikus aizsargājot un veicinot patērētāju uzticēšanos un radot reālu vērtību pasaules ekonomikai; |
| --- | --- |

268.

| 269. | iesaka Komisijai turpināt novērst nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, jo īpaši ar tarifiem nesaistītus šķēršļus vai tirgus piekļuves ierobežojumus Eiropas mākslīgā intelekta uzņēmumiem trešās valstīs; uzsver, ka aktīvi jāizmanto arī tirdzniecības, kaimiņattiecību un attīstības politika, lai veidotu starptautiskās debates par mākslīgo intelektu un veicinātu Eiropas ētikas principu ievērošanu attiecībā uz mākslīgo intelektu; |
| --- | --- |

269.

g)   Drošība

i)   MĀKSLĪGAIS INTELEKTS UN TIESĪBAIZSARDZĪBA

| 270. | uzsver, cik svarīga ir tiesībaizsardzības iestāžu spēja noteikt un apkarot noziedzīgas darbības, izmantojot mākslīgā intelekta tehnoloģiju; |
| --- | --- |

270.

| 271. | uzsver, ka mākslīgā intelekta ļaunprātīga izmantošana tiesībaizsardzībai var radīt kaitējumu, tostarp automatizētu diskrimināciju un nelikumīgu attieksmi pret iedzīvotājiem, vienlaikus nodrošinot niecīgus tiesiskās aizsardzības līdzekļus; mudina dalībvalstis īstenot jēgpilnas cilvēku uzraudzības prasības un garantēt tiesiskās aizsardzības līdzekļus personām, uz kurām attiecas mākslīgā intelekta pieņemtie lēmumi; |
| --- | --- |

271.

| 272. | ierosina, ka ES būtu jāizmanto ieteikuma tiesību pieejas, ko izveidojis ANO Starpreģionu noziedzības un tiesiskuma pētniecības institūts, kas izstrādājis operatīvus mākslīgā intelekta rīkus un sācis partnerību ar Interpolu, tādējādi veidojot unikālu forumu tiesībaizsardzības iestāžu, nozares, akadēmisko aprindu un pilsoniskās sabiedrības dialogam un sadarbībai mākslīgā intelekta jomā, pilnībā ievērojot ES datu aizsardzības un privātuma tiesību aktu kopumu; |
| --- | --- |

272.

| 273. | norāda uz Eiropola lomu, sadarbībā ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju izstrādājot, apmācot un validējot mākslīgā intelekta rīkus cīņai pret organizēto noziedzību, terorismu un kibernoziedzību, un pilnībā ievērojot ES pamatvērtības, jo īpaši nediskriminācijas un nevainīguma prezumpcijas principus; |
| --- | --- |

273.

| 274. | aicina Komisiju stiprināt ES Iekšējās drošības inovācijas centra finanšu resursus un cilvēkresursus; atzinīgi vērtē Eurojust, ES Pamattiesību aģentūras un Eiropola centienus izstrādāt vispārēju pārskatatbildības principu kopumu attiecībā uz mākslīgā intelekta izmantošanu tieslietu un iekšējās drošības jomā (AP4AI sistēma); aicina Komisiju šai iniciatīvai nodrošināt īpašu finansiālu atbalstu, lai mākslīgā intelekta jomā veicinātu ES pārskatatbildības standartu piemērošanu un vērtības; |
| --- | --- |

274.

ii)   KIBERDROŠĪBA

| 275. | prasa, lai kiberdrošības jomā dalībvalstis paplašinātu sadarbību Eiropas līmenī, lai ES un dalībvalstis spētu labāk apvienot resursus, efektīvāk koordinēt un racionalizēt valstu kiberdrošības politiku, vēl vairāk pastiprināt kiberdrošības spēju veidošanu un informētību un ātri sniegt zināšanas par kiberdrošību un tehnisko palīdzību MVU, kā arī citām tradicionālākām nozarēm; |
| --- | --- |

275.

| 276. | mudina ES uzņemties vadību stingras šifrēšanas un citu drošības standartu izstrādē, kas nodrošina uzticēšanos mākslīgā intelekta sistēmām un to sadarbspēju; uzsver, ka, lai IKT riska uzraudzības jomā radītu starptautisku konverģenci, pēc iespējas būtu jāpaplašina un jāņem vērā spēkā esošie starptautiskie standarti; |
| --- | --- |

276.

| 277. | ierosina, pamatojoties uz spēkā esošajiem tiesību aktiem un attiecīgā gadījumā uz jauniem horizontāliem tiesību aktiem, ieviest horizontālas kiberdrošības prasības, lai novērstu sadrumstalotību un nodrošinātu konsekventu kiberdrošības pieeju visās produktu grupās; norāda, ka mākslīgā intelekta produkti digitālajā vienotajā tirgū, kuriem ir CE marķējums, nākotnē varētu nodrošināt gan augstu fiziskās drošības līmeni, gan riska ziņā piemērotu kibernoturības līmeni un norādīt uz atbilstību attiecīgajiem ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

277.

| 278. | ierosina dalībvalstīm stimulēt mākslīgā intelekta sistēmu kiberdrošības prasību ievērošanu, izmantojot publiskā iepirkuma politiku, tostarp nosakot, ka attiecībā uz mākslīgā intelekta lietojumprogrammu iepirkumu, jo īpaši kritiskajās nozarēs, noteikti ētikas, drošības un drošuma principi ir obligāti; |
| --- | --- |

278.

| 279. | prasa, lai ES Kiberdrošības aģentūra (ENISA) veiktu sektoru drošības riska novērtējumus, sākot ar valsts un privātajiem sektoriem, kuri izmanto visaugstākā riska un sensitīvākos mākslīgā intelekta lietojumus un kuriem ir vislielākais potenciāls negatīvi ietekmēt cilvēku veselību, drošību, drošumu un pamattiesības; uzsver, ka ENISA kopā ar Eiropas Kiberdrošības kompetences centru un valstu koordinācijas centru tīklu būtu jānovērtē kiberdrošības incidenti, lai apzinātu trūkumus un jaunas ievainojamības un savlaicīgi konsultētu ES iestādes par pienācīgiem koriģējošiem pasākumiem; |
| --- | --- |

279.

| 280. | mudina uzņēmumus, kuri izmanto, izstrādā vai izvieto mākslīgā intelekta sistēmas, kas darbojas digitālajā vienotajā tirgū, pamatojoties uz savu konkrēto riska situāciju, izstrādāt skaidru un neatkarīgi izvērtētu kiberdrošības stratēģiju; mudina mākslīgā intelekta sistēmas iekļaut draudu modelēšanā un drošības riska pārvaldībā; iesaka Komisijai, ENISA un valstu iestādēm atbalstīt šo procesu; |
| --- | --- |

280.

| 281. | norāda, ka kiberdrošības prasībām attiecībā uz mākslīgā intelekta produktiem būtu jāaptver viss to aprites cikls; uzsver, ka ir arī skaidri jānorāda, ka ikvienam piegādes ķēdes uzņēmumam ir attiecīgi jāiesaistās noturīgu mākslīgā intelekta produktu radīšanā; norāda, ka, lai novērstu nesamērīgu slogu MVU un jaunuzņēmumiem, jaunās prasības būtu jāizstrādā, ņemot vērā konkrētās produktu grupas risku un ietekmi uz riska līmeni; |
| --- | --- |

281.

| 282. | ierosina, izstrādājot ES mēroga uzticamu MI sertifikācijas sistēmu, tiktu ņemt vērā dažu dalībvalstu iniciatīvas, piemēram, Vācijas mākslīgā intelekta mākoņpakalpojumu atbilstības kritēriju katalogs vai Maltas mākslīgā intelekta sertifikācijas programma; |
| --- | --- |

282.

iii)   KIBERAIZSARDZĪBA

| 283. | mudina dalībvalstis, izmantojot visu ES diplomātijas instrumentu kopumu, īstenot aktīvu Eiropas kiberdiplomātijas politiku, nosodot ārvalstu atbalstītus kiberuzbrukumus, tostarp tos, kas veikti, izmantojot mākslīgo intelektu, un norādot to izdarītājus; atzinīgi vērtē to, ka ES kiberdrošības instrumentu kopums ietver finansiālā atbalsta un sankciju izbeigšanu pret tām valstīm vai to sekotājiem, kas iesaistīti ļaunprātīgās kiberdarbībās vai hibrīduzbrukumos, tostarp dezinformācijas kampaņās, vai kas sponsorē kibernoziegumus; atzīst, ka kiberaizsardzība, izmantojot mākslīgo intelektu, zināmā mērā ir efektīvāka, ja tajā ir iekļauti arī daži uzbrūkoši līdzekļi un pasākumi, bet ar nosacījumu, ka to izmantošana atbilst starptautiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

283.

| 284. | turklāt ierosina stiprināt kiberdrošības spējas Eiropas Aizsardzības aģentūrā, tostarp izmantojot sistēmas, kuru pamatā ir mākslīgais intelekts, lai atbalstītu koordinētu un ātru reakciju kiberuzbrukumu gadījumos; iesaka uzraudzīt kiberaizsardzības politikas īstenošanu katrā dalībvalstī un izvērtēt attiecīgo resursu piešķiršanu ES; |
| --- | --- |

284.

| 285. | uzsver, ka sadarbībā ar dalībvalstīm, privāto sektoru, pētniekiem, zinātniekiem un pilsonisko sabiedrību ir jāanalizē mākslīgā intelekta ietekme uz Eiropas drošību un jāizstrādā ieteikumi attiecībā uz jauno drošības problēmu risināšanu ES līmenī; |
| --- | --- |

285.

| 286. | mudina dalībvalstis veikt pasākumus, lai kompensētu atklāto ievainojamību un atbalstītu produktu, sistēmu un procesu revīzijas, izmantojot mākslīgo intelektu; |
| --- | --- |

286.

iv)   MĀKSLĪGĀ INTELEKTA IZMANTOŠANA MILITĀRĀM VAJADZĪBĀM

| 287. | norāda, ka uz jebkādu militārā mākslīgā intelekta izmantošanu ir jāattiecina stingri cilvēka veikti kontroles un uzraudzības mehānismi, ētikas principi un starptautisko cilvēktiesību un humanitāro tiesību pilnīga ievērošana; turklāt norāda, ka ES būtu jāsadarbojas ar līdzīgi domājošiem partneriem, lai izstrādātu starptautisku sistēmu ar mākslīgo intelektu saistīta bruņojuma drošai pētniecībai, izstrādei un izmantošanai, kas stiprina starptautiskās humanitārās tiesības, arī bruņota konflikta tiesību kontekstā; atgādina par spēkā esošajiem starptautiskajiem standartiem un principiem, piemēram, proporcionalitāti, kas jāievēro, izstrādājot un izmantojot jaunas militārās tehnoloģijas; |
| --- | --- |

287.

| 288. | norāda, ka tehnoloģijas, kuru pamatā ir mākslīgais intelekts, kļūst par arvien svarīgāku militārā aprīkojuma un stratēģijas sastāvdaļu; uzsver, ka ekskluzīvi mākslīgā intelekta lietojumi militārām un valsts drošības vajadzībām būtu jāuzskata par stingri nošķirtiem no civiliem lietojumiem; atgādina, ka jautājumus, kas saistīti ar jaunām tehnoloģijām militārajā jomā, risina valdību ekspertu grupa, kurā ir pārstāvētas ES dalībvalstis, jautājumos, kas saistīti ar jaunām tehnoloģijām nāvējošu autonomu ieroču sistēmu jomā, tostarp jautājumos, kas saistīti ar mākslīgo intelektu; |
| --- | --- |

288.

| 289. | pauž gandarījumu par plānoto ES Stratēģisko kompasu, kas nodrošinās satvaru un zināmu vērienu attiecībā uz mākslīgā intelekta drošības un aizsardzības aspektiem; atgādina, ka pastāvīgā strukturētā sadarbība saskaņā ar kopējo drošības un aizsardzības politiku un Eiropas Aizsardzības fondu ļaus dalībvalstīm un Savienībai palielināt ieguldījumus, spējas un sadarbspēju jauno tehnoloģiju jomā, tostarp mākslīgā intelekta jomā; |
| --- | --- |

289.

| 290. | norāda, ka ES mākslīgais intelekts jāuzskata par neatņemamu Eiropas tehnoloģiskās suverenitātes sastāvdaļu; |
| --- | --- |

290.

| 291. | secina, ka dalībvalstīm būtu jāturpina apmācīt savu militāro personālu, lai nodrošinātu, ka tam ir digitālās prasmes, kas vajadzīgas, lai mākslīgo intelektu izmantotu kontroles, operatīvajās un sakaru sistēmās; atzinīgi vērtē Eiropas Aizsardzības fonda pieeju nāvējošo autonomo ieroču sistēmām un tā 10. panta 6. punktu; uzsver Eiropas Aizsardzības fonda nozīmi, atbalstot pārrobežu sadarbību starp ES valstīm mākslīgā intelekta militārajā pētniecībā, attīstot jaunākās aizsardzības tehnoloģijas un būvējot vajadzīgo infrastruktūru, proti, datu centrus ar spēcīgām kiberspējām; |
| --- | --- |

291.

| 292. | aicina Padomi pieņemt kopīgu nostāju par autonomām ieroču sistēmām, kas nodrošina jēgpilnu cilvēka veiktu to kritisko funkciju kontroli; prasa sākt starptautiskas sarunas par juridiski saistošu instrumentu, ar kuru tiktu aizliegtas pilnībā autonomas ieroču sistēmas; norāda, ka šādā starptautiskā nolīgumā būtu jānosaka, ka visiem nāvējošiem mākslīgā intelekta ieročiem ir jāpiemēro jēgpilna cilvēku uzraudzība un kontrole, kas nozīmē, ka cilvēki paliek procesā un tādējādi galu galā atbild par lēmumu izvēlēties mērķi un veikt nāvējošu darbību; |
| --- | --- |

292.

| 293. | aicina ciešāk sadarboties ar NATO kiberaizsardzības jomā un aicina NATO sabiedrotos atbalstīt daudzpusējos centienus regulēt mākslīgā intelekta izmantošanu militārām vajadzībām; |
| --- | --- |

293.

5.   
  Secinājums — steidzami jārīkojas!

| 294. | uzskata, ka notiekošā digitālā pārkārtošanās, kurā mākslīgajam intelektam ir nozīmīga loma, ir izraisījusi globālu konkurenci par vadošo lomu tehnoloģiju jomā; uzsver, ka līdz šim ES šajā ziņā ir atpalikusi, tāpēc pastāv risks, ka nākotnes tehnoloģiskie standarti tiks izstrādāti bez pietiekama ES ieguldījuma, bieži vien iesaistoties nedemokrātiskiem dalībniekiem, kas apdraud politisko stabilitāti un ekonomikas konkurētspēju; secina, ka ES attiecībā uz mākslīgo intelektu ir jārīkojas kā pasaules standartu noteicējai; |
| --- | --- |

294.

| 295. | uzsver, ka mākslīgais intelekts, kas bieži tiek attēlots kā neprognozējams apdraudējums, var būt spēcīgs digitālais instruments un krasi mainīt situāciju daudzos svarīgos aspektos, tostarp piedāvājot inovatīvus produktus un pakalpojumus, palielinot patērētāju izvēli un padarot ražošanas procesus efektīvākus; norāda, ka mākslīgā intelekta tehnoloģiju ieviešana visai sabiedrībai sniedz acīmredzamus ieguvumus un iespējas, tostarp veselības aprūpes, ilgtspējas, drošības un konkurētspējas jomā; norāda, ka tajā pašā laikā mākslīgā intelekta tehnoloģijas rada risku, ka samazināsies cilvēka iesaistīšanās apjoms un tiks aizstāta cilvēka autonomija; uzsver, ka gan šie ieguvumi, gan riski būtu jāvirza un jāveido regulējums un informācija sabiedrībai par mākslīgā intelektu; |
| --- | --- |

295.

| 296. | uzsver, ka ES ir potenciāls veidot starptautiskās debates par mākslīgo intelektu un izstrādāt pasaulē vadošus kopīgus noteikumus un standartus, veicinot uz cilvēku vērstu, uzticamu un ilgtspējīgu pieeju mākslīgajam intelektam, pilnībā ievērojot pamattiesības; tomēr uzsver, ka strauji ir jārīkojas, lai izmantotu iespēju starptautiskajā arēnā nostiprināt tik atšķirīgo Eiropas pieeju mākslīgajam intelektam, tāpēc ES drīz ir jāvienojas par kopīgu mākslīgā intelekta stratēģiju un tiesisko regulējumu; uzsver, ka starptautisko tehnoloģiju normu un standartu izstrādei ir vajadzīga ciešāka saskaņošana un sadarbība ar līdzīgi domājošiem demokrātiskiem partneriem; |
| --- | --- |

296.

| 297. | uzsver, ka pašreiz vēl ir tālu līdz tam, lai ES izdotos īstenot vēlmi pasaules mērogā kļūt konkurētspējīgai mākslīgā intelekta jomā; šajā ziņā uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt saskaņotus noteikumus un standartus, juridisko noteiktību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus, lai veicinātu mākslīgā intelekta ieviešanu un inovāciju, arī likvidējot nevajadzīgus administratīvus šķēršļus jaunuzņēmumiem, MVU un pilsoniskajai sabiedrībai; atzīst, ka šāda mēroga radikālas pārmaiņas atšķirīgi ietekmē dažādas sabiedrības daļas, un uzsver, ka digitālās pārkārtošanās procesā pilnībā jāievēro pamattiesības; aicina Komisiju, dalībvalstis un Parlamentu, kā arī attiecīgās komitejas, veikt turpmākus pasākumus saistībā ar ieteikumiem, kas sniegti ES ceļvedī par mākslīgo intelektu; |
| --- | --- |

297.

| 298. | aicina izveidot tādu mākslīgā intelekta normatīvo vidi, kas nodrošina efektīvu pārvaldību un pamattiesību aizsardzību, vienlaikus jebkura lieluma dalībniekiem atvieglojot konkurētspējīgu piekļuvi digitālajiem tirgiem, lai visu interesēs veicinātu inovāciju un ekonomisko izaugsmi; uzsver, ka konkurētspējīga, pieejama un taisnīga datu ekonomika, kas balstīta uz kopīgiem standartiem, ir priekšnoteikums pienācīgai mākslīgā intelekta attīstībai un apmācībai; šajā ziņā norāda uz risku, ka tirgus koncentrācija datu ekonomikā varētu izpausties arī attiecībā uz mākslīgā intelekta lietojumprogrammām; |
| --- | --- |

298.

| 299. | secina, ka ES digitālo mērķu sasniegšanai tādās jomās kā mākslīgais intelekts digitālajā vienotajā tirgū ir vajadzīga daudz ciešāka integrācija un saskaņošana, lai veicinātu pārrobežu apmaiņu un garantētu, ka visā ES tiek piemēroti vienādi noteikumi un standarti; šajā ziņā uzsver — lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ES iestādēm ir jāvēršas pret tirgus varas ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

299.

| 300. | secina, ka ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka digitālā pārkārtošanās veicinās un nekavēs zaļo pārkārtošanos; secina, ka mākslīgā intelekta sistēmām ir vajadzīga stabila infrastruktūra un savienojamības spējas; uzsver, ka digitālā infrastruktūra, kas atbilst zaļajam kursam, attieksies uz visām nozarēm un vērtību ķēdēm un tai vajadzētu atbilst aprites ekonomikas principiem; uzsver, ka mākslīgais intelekts tomēr nebūs funkcionāls, ja netiks pienācīgi izvērsta digitālā infrastruktūra, ieskaitot platjoslu, optisko šķiedru, perifērijas mezglus un 5G; uzsver, ka ir svarīgi mazināt pieaugošo enerģijas patēriņu un resursu izmantošanu, lai līdz 2030. gadam panāktu klimatneitrālu digitālo infrastruktūru; |
| --- | --- |

300.

| 301. | uzsver, ka mākslīgā intelekta ieviestais straujais tehnoloģiskais progress ietekmēs arī to cilvēku iztikas līdzekļus, kuri nepratīs pietiekami ātri pielāgoties šīm jaunajām tehnoloģijām; piebilst, ka digitālo prasmju uzlabošana un pārkvalifikācija var palīdzēt risināt daudzas no sociāli ekonomiskajām problēmām, tomēr uzsver, ka šī ietekme būtu jāņem vērā arī saistībā ar sociālās labklājības sistēmām, pilsētu un lauku infrastruktūru un demokrātiskajiem procesiem; secina, ka, lai veicinātu inovāciju ieviešanu mākslīgā intelekta jomā, palielinātu uz mākslīgā intelekta balstītu lietojumu atzīšanu un nevienu neatstātu novārtā, ir jānodrošina cilvēkiem līdzekļi digitālo prasmju apguvei; uzsver, ka, lai uzlabotu digitālās prasmes un noturību, IKT un STEM izglītība jāsāk agrīnā posmā un tās pieejamība jāsaglabā visos dzīves posmos; uzskata, ka ļoti svarīgas ir iniciatīvas, kuru mērķis ir izveidot mākslīgā intelekta ekosistēmas, piesaistīt ES talantus mākslīgā intelekta jomā un novērst intelektuālā darbaspēka emigrāciju; |
| --- | --- |

301.

| 302. | uzsver, cik svarīgi ir risināt problēmas, ko mākslīgais intelekts rada pamattiesību jomā, tādējādi panākot, ka mākslīgais intelekts faktiski kļūst par instrumentu, kas kalpo cilvēkiem un sabiedrībai, ievērojot vispārējās intereses un sabiedrības intereses; secina — lai veidotu iedzīvotāju uzticēšanos mākslīgajam intelektam, viņu pamattiesības ir jāaizsargā visos dzīves aspektos, tostarp saistībā ar mākslīgā intelekta izmantošanu publiskajā jomā un darbvietā; jo īpaši uzsver, ka digitālās pārkārtošanās procesā ir jāatspoguļo sieviešu un minoritāšu kopienu tiesības, mērķi un intereses; uzsver, ka publiskajiem dienestiem un to administratīvajām struktūrām ir jārāda piemērs; uzsver, ka ES ir jāpaātrina uz mākslīgo intelektu balstītu sistēmu un e-pārvaldības ieviešana, lai veicinātu mākslīgā intelekta drošu izmantošanu valsts pārvaldes iestādēs; turklāt uzsver, ka mākslīgais intelekts var radīt jaunus risinājumus veselības aprūpes nozarē, ja risku pienācīgu pārvaldību un vienlīdzīgas veselības aprūpes pieejamības nodrošināšanu kā principu pilnībā attiecina arī uz mākslīgā intelekta lietojumprogrammām, kas saistītas ar veselību; |
| --- | --- |

302.

| 303. | secina, ka ES mākslīgā intelekta stratēģijā nevajadzētu atstāt bez ievērības militāros un drošības apsvērumus un intereses, kas rodas saistībā ar mākslīgā intelekta tehnoloģiju globālu ieviešanu; uzsver, ka ir jāpastiprina starptautiskā sadarbība ar līdzīgi domājošiem partneriem, lai aizsargātu pamattiesības, vienlaikus sadarbojoties, lai mazinātu jaunus tehnoloģiskus apdraudējumus; |
| --- | --- |

303.

o

o o

| 304. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

304.

---

(1)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(2)  OV C 132, 24.3.2022., 102. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0504.

(4)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(5)  OV L 166, 11.5.2021., 1. lpp.

(6)  OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.

(7)  OV L 303, 28.11.2018., 59. lpp.

(8)  OV L 170, 12.5.2021., 149. lpp.

(9)  OV L 136, 22.5.2019., 1. lpp.

(10)  OV L 256, 19.7.2021., 3. lpp.

(11)  OV C 288, 31.8.2017., 1. lpp.

(12)  OV C 252, 18.7.2018., 239. lpp.

(13)  OV C 307, 30.8.2018., 163. lpp.

(14)  OV C 132, 24.3.2022., 45. lpp.

(15)  OV C 433, 23.12.2019., 86. lpp.

(16)  OV C 449, 23.12.2020., 37. lpp.

(17)  OV C 294, 23.7.2021., 14. lpp.

(18)  OV C 404, 6.10.2021., 107. lpp.

(19)  OV C 404, 6.10.2021., 129. lpp.

(20)  OV C 404, 6.10.2021., 63. lpp.

(21)  OV C 456, 10.11.2021., 34. lpp.

(22)  OV C 15, 12.1.2022., 204. lpp.

(23)  OV C 494, 8.12.2021., 37. lpp.

(24)  OV C 15, 12.1.2022., 28. lpp.

(25)  OV C 132, 24.3.2022., 17. lpp.

(26)  Roberts M., Driggs D., Thorpe M. un citi, “Common pitfalls and recommendations for using machine learning to detect and prognosticate for COVID-19 using chest radiographs and CT scans”, Nature Machine Intelligence, 3, 199.–217. lpp., 2021. gada 15. marts.

(27)  IPOL ĢD pētījums Opportunities of Artificial Intelligence, 2020. gada jūnijs.

(28)  AIDA darba dokuments Artificial Intelligence and the Green Deal, 2021. gada marts.

(29)  Komisijas 2021. gada 18. novembra paziņojums “Jauno problēmu risināšanai piemērota konkurences politika” (COM(2021)0713).

(30)  Acemoglu D. un citi, AI and Jobs: Evidence from Online Vacancies, National Bureau of Economic Research, 2020. gada decembris.

(31)  Komisijas 2021. gada 9. marta paziņojums “Digitālais kompass līdz 2030. gadam — Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” (COM(2021)0118).

(32)  Eiropas Komisija, Koordinētais mākslīgā intelekta plāns (COM(2018)0795).

(33)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas nosaka saskaņotas normas mākslīgā intelekta jomā (Mākslīgā intelekta akts) un groza dažus Savienības leģislatīvos aktus, COM(2021)0206.

(34)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Veicinot eiropisku pieeju mākslīgajam intelektam” (COM(2021)0205).

(35)  2018. gada dati.

(36)  Koerner K., (How) will the EU become an AI superstar?, Deutsche Bank, 2020. gada marts.

(37)  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

(38)  Padomes Direktīva 85/374/EEK (1985. gada 25. jūlijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem (OV L 210, 7.8.1985., 29. lpp.).

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1024 (2019. gada 20. jūnijs) par atvērtajiem datiem un publiskā sektora informācijas atkalizmantošanu (OV L 172, 26.6.2019., 56. lpp.).

(40)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/61/ES (2014. gada 15. maijs) par pasākumiem ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu izvēršanas izmaksu samazināšanai (OV L 155, 23.5.2014., 1. lpp.).

(41)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Regula (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK (OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.).

(42)  OV L 295, 21.11.2018., 1. lpp.

(43)  OV L 79 I, 21.3.2019., 1. lpp.

(44)  OV L 206, 11.6.2021., 1. lpp.

---

Trešdiena, 2022. gada 4. maijs

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/109 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/109

---

P9_TA(2022)0141

Turpmākajie pasākumi saistībā ar konferences par Eiropas nākotni

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. maija rezolūcija par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar konferences par Eiropas nākotni secinājumiem (2022/2648(RSP))

(2022/C 465/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā konferences par Eiropas nākotni (“konference”) reglamentu, ko apstiprinājusi valde un kas publicēts konferences daudzvalodu digitālajā platformā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā konferences par Eiropas nākotni (“konference”) reglamentu, ko apstiprinājusi valde un kas publicēts konferences daudzvalodu digitālajā platformā,

| — | ņemot vērā šīs konferences deviņu tematisko darba grupu secinājumus, kas tika apstiprināti 2022. gada 30. aprīlī konferences plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā šīs konferences deviņu tematisko darba grupu secinājumus, kas tika apstiprināti 2022. gada 30. aprīlī konferences plenārsēdē,

| — | ņemot vērā konferences par Eiropas nākotni daudzvalodu digitālās platformas darbības ziņojumu, kas publicēts 2022. gada februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā konferences par Eiropas nākotni daudzvalodu digitālās platformas darbības ziņojumu, kas publicēts 2022. gada februārī,

| — | ņemot vērā dalībvalstu pienesumu konferences par Eiropas nākotni daudzvalodu digitālajā platformā, kas publicēts 2022. gada februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dalībvalstu pienesumu konferences par Eiropas nākotni daudzvalodu digitālajā platformā, kas publicēts 2022. gada februārī,

| — | ņemot vērā konferences daudzvalodu digitālajā platformā publicētos valstu pilsoņu paneļdiskusiju ziņojumus un informāciju par valstīs rīkotajiem pasākumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā konferences daudzvalodu digitālajā platformā publicētos valstu pilsoņu paneļdiskusiju ziņojumus un informāciju par valstīs rīkotajiem pasākumiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Jaunatnes dienu, kas norisinājās 2021. gada 8. un 9. oktobrī, rezultātā sastādīto ziņojumu “Youth Ideas Report for the Conference on the Future of Europe” (“Jauniešu ideju ziņojums konferencei par Eiropas nākotni”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Jaunatnes dienu, kas norisinājās 2021. gada 8. un 9. oktobrī, rezultātā sastādīto ziņojumu “Youth Ideas Report for the Conference on the Future of Europe” (“Jauniešu ideju ziņojums konferencei par Eiropas nākotni”),

| — | ņemot vērā konferences par Eiropas nākotni Eiropas pilsoņu 1. paneļdiskusijas “Spēcīgāka ekonomika, sociālais taisnīgums un darbvietas / izglītība, kultūra, jaunatne un sports / digitālā pārveide” sagatavoto ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā konferences par Eiropas nākotni Eiropas pilsoņu 1. paneļdiskusijas “Spēcīgāka ekonomika, sociālais taisnīgums un darbvietas / izglītība, kultūra, jaunatne un sports / digitālā pārveide” sagatavoto ziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas pilsoņu 2. paneļdiskusijas “Eiropas demokrātija / vērtības un tiesības, tiesiskums, drošība” ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas pilsoņu 2. paneļdiskusijas “Eiropas demokrātija / vērtības un tiesības, tiesiskums, drošība” ieteikumus,

| — | ņemot vērā Eiropas pilsoņu 3. paneļdiskusija “Klimata pārmaiņas, vide/veselība” ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas pilsoņu 3. paneļdiskusija “Klimata pārmaiņas, vide/veselība” ieteikumus,

| — | ņemot vērā Eiropas pilsoņu 4. paneļdiskusija “ES pasaulē / migrācija” ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas pilsoņu 4. paneļdiskusija “ES pasaulē / migrācija” ieteikumus,

| — | ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas Parlamenta nostāju attiecībā uz konferenci par Eiropas nākotni (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas Parlamenta nostāju attiecībā uz konferenci par Eiropas nākotni (1),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (2), 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības pašreizējās institucionālās struktūras iespējamo attīstību un korekcijām (3), 2019. gada 13. februāra rezolūciju par stāvokli sarunās par Eiropas nākotni (4) un 2020. gada 26. novembra rezolūciju par Eiropas vēlēšanu izvērtēšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (2), 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības pašreizējās institucionālās struktūras iespējamo attīstību un korekcijām (3), 2019. gada 13. februāra rezolūciju par stāvokli sarunās par Eiropas nākotni (4) un 2020. gada 26. novembra rezolūciju par Eiropas vēlēšanu izvērtēšanu (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Savienība atrodas līdz šim nepieredzētā situācijā salīdzinājumā ar to kāda tā bija, kad tika uzsākts konferences process, līdz ar to ir vajadzīgs jauns impulss Eiropas integrācijai un vēl spēcīgāka kopīga rīcība un solidaritāte, jo Eiropas kontinentā atgriežas karš; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība atrodas līdz šim nepieredzētā situācijā salīdzinājumā ar to kāda tā bija, kad tika uzsākts konferences process, līdz ar to ir vajadzīgs jauns impulss Eiropas integrācijai un vēl spēcīgāka kopīga rīcība un solidaritāte, jo Eiropas kontinentā atgriežas karš;

| B. | tā kā ES tiks vērtēta pēc tās spējas izkļūt no pašreizējām krīzēm, tādēļ tai būtu jācenšas kļūt spēcīgākai; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES tiks vērtēta pēc tās spējas izkļūt no pašreizējām krīzēm, tādēļ tai būtu jācenšas kļūt spēcīgākai;

| C. | tā kā Eiropas Parlaments ir pilnībā apņēmies piedalīties konferencē un ir cieši pārliecināts, ka ES ir jāreformē, lai tā spētu tikt galā ne tikai ar pašreizējiem, bet arī arvnākotnes izaicinājumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Parlaments ir pilnībā apņēmies piedalīties konferencē un ir cieši pārliecināts, ka ES ir jāreformē, lai tā spētu tikt galā ne tikai ar pašreizējiem, bet arī arvnākotnes izaicinājumiem;

| D. | tā kā laikā, kad situācija pēc pandēmijas jau tā ir ļoti sarežģīta, konferences secinājumos būs jāpievēršas arī visām sekām, ko rada Krievijas iebrukums Ukrainā; |
| --- | --- |

D.

tā kā laikā, kad situācija pēc pandēmijas jau tā ir ļoti sarežģīta, konferences secinājumos būs jāpievēršas arī visām sekām, ko rada Krievijas iebrukums Ukrainā;

| E. | tā kā pilsoņu paustajos priekšlikumos, kas ir atspoguļoti konferences noslēguma secinājumos, prasīts, lai Eiropas Savienība kļūtu demokrātiskāka, drošāka, efektīvāka, pārtikušāka, taisnīgāka, ilgtspējīgāka, spējīgāka rīkoties un ietekmīgāka uz pasaules skatuves; |
| --- | --- |

E.

tā kā pilsoņu paustajos priekšlikumos, kas ir atspoguļoti konferences noslēguma secinājumos, prasīts, lai Eiropas Savienība kļūtu demokrātiskāka, drošāka, efektīvāka, pārtikušāka, taisnīgāka, ilgtspējīgāka, spējīgāka rīkoties un ietekmīgāka uz pasaules skatuves;

| F. | tā kā ES rīcībā vajadzētu būt pietiekamiem un piemērotiem līdzekļiem, lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus, kas vēlreiz uzsver nepieciešamību uzlabot iestāžu darbību; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES rīcībā vajadzētu būt pietiekamiem un piemērotiem līdzekļiem, lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus, kas vēlreiz uzsver nepieciešamību uzlabot iestāžu darbību;

| G. | tā kā tādēļ ES būtu jādara pieejami instrumenti, kas tai ļautu pārvarēt svarīgus transnacionālus izaicinājumus tādās jomās kā drošība, veselība, klimata pārmaiņas, vide, migrācija, digitalizācija, aizsardzība, nodokļi, nevienlīdzības apkarošana, sociāli ekonomiskā politika un ģeopolitika; |
| --- | --- |

G.

tā kā tādēļ ES būtu jādara pieejami instrumenti, kas tai ļautu pārvarēt svarīgus transnacionālus izaicinājumus tādās jomās kā drošība, veselība, klimata pārmaiņas, vide, migrācija, digitalizācija, aizsardzība, nodokļi, nevienlīdzības apkarošana, sociāli ekonomiskā politika un ģeopolitika;

| H. | tā kā papildus tiesību aktu priekšlikumiem ir jāuzsāk institucionālo reformu process, lai īstenotu pilsoņu līdzdalības procesa rezultātā tapušos ieteikumus un izpildītu viņu paustās cerības; |
| --- | --- |

H.

tā kā papildus tiesību aktu priekšlikumiem ir jāuzsāk institucionālo reformu process, lai īstenotu pilsoņu līdzdalības procesa rezultātā tapušos ieteikumus un izpildītu viņu paustās cerības;

| I. | tā kā jaunas politikas nostādnes un dažos gadījumos Līgumu grozījumi ir nepieciešami nevis paši par sevi, bet gan visu eiropiešu interesēs, jo tie demonstrē centienys pārveidot ES tā, lai garantētu tās atvērto stratēģisko autonomiju, drošību, ilgtspēju, konkurētspēju, dzīves un darba apstākļu uzlabošanu, kā arī tiesiskuma un pamattiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā jaunas politikas nostādnes un dažos gadījumos Līgumu grozījumi ir nepieciešami nevis paši par sevi, bet gan visu eiropiešu interesēs, jo tie demonstrē centienys pārveidot ES tā, lai garantētu tās atvērto stratēģisko autonomiju, drošību, ilgtspēju, konkurētspēju, dzīves un darba apstākļu uzlabošanu, kā arī tiesiskuma un pamattiesību ievērošanu;

| J. | tā kā konference vēlreiz apliecina, ka ikvienai Savienības reformai ir nepieciešama Parlamenta, Komisijas, Padomes un attiecīgo ieinteresēto personu pilnvērtīga iesaistīšanās, kā arī tieša sadarbība ar iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā konference vēlreiz apliecina, ka ikvienai Savienības reformai ir nepieciešama Parlamenta, Komisijas, Padomes un attiecīgo ieinteresēto personu pilnvērtīga iesaistīšanās, kā arī tieša sadarbība ar iedzīvotājiem;

| K. | tā kā pieredze, kas gūta ar konferenci, apliecina, ka ir svarīgi uzlabot visas iespējamās dialoga un sadarbības iespējas starp Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem, |
| --- | --- |

K.

tā kā pieredze, kas gūta ar konferenci, apliecina, ka ir svarīgi uzlabot visas iespējamās dialoga un sadarbības iespējas starp Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem,

| 1. | atzinīgi vērtē konferences secinājumus, kas apstiprināti 2022. gada 30. aprīļa konferences plenārsēdē; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž gandarījumu par konferences vērienīgajiem un konstruktīvajiem priekšlikumiem, kuru pamatā ir ieteikumi un idejas no Eiropas un valstu pilsoņu paneļdiskusijām, Eiropas Jaunatnes dienām un tiešsaistes platformas; atzinīgi vērtē to, ka konferences secinājumi tika izstrādāti pilsoņu virzītā procesā, un uzsver pilsoņu līdzdalības nozīmīgumu Eiropas demokrātijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka konference ir novedusi pie inovatīvas un sekmīgas Eiropas iedzīvotāju līdzdalības un sniegusi papildu iespēju Eiropas iestādēm veidot visaptverošu dialogu ar iedzīvotājiem, valstu parlamentiem, reģionālajām un vietējām iestādēm, sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām par Savienības nākotni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver konferences procesa parlamentārās dimensijas nozīmi un pauž vēlmi veicināt un stiprināt dialogu un sadarbību starp valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka lielāka loma ES lēmumu pieņemšanas procesā iet roku rokā ar demokrātiskākām, pārredzamākām un atbildīgākām ES iestādēm; turklāt atbalsta iedzīvotāju pastāvīgu līdzdalību un apspriešanos ar viņiem šajā procesā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka nesen piedzīvotās krīzes liecina, ka ir vajadzīgi kopīgi Eiropas līmeņa risinājumi; uzskata, ka konference bija unikāla iespēja sniegt ES uz tās nākotni vērstus priekšlikumus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka Krievijas agresija pret Ukrainu pierāda nepieciešamību pēc ģeopolitiski spēcīgākas ES, kas pauž vienotu nostāju pasaulē un īsteno vienotu politiku drošības, aizsardzības, enerģētikas un migrācijas jomā, pamatojoties uz kopīgu rīcību un pilnīgu solidaritāti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, ES ir apliecinājusi spēju rīkoties un veicināt inovatīvus un kopīgus risinājumus tādās jomās kā veselība, ekonomikas izaugsme un sociālā kohēzija; uzskata, ka šīs pozitīvās darbības ir jātransformē jaunā un pastāvīgā institucionālajā un politikas satvarā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka konferences secinājumi liecina par to, ka ES ir steidzami jāuzņemas vadošā loma klimata pārmaiņu novēršanā, bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā un ilgtspējas veicināšanā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka konferences secinājumi un iedzīvotāju cerības ir jāīsteno, strādājot pie tā, lai panāktu vērienīgas izmaiņas dažās no mūsu vissvarīgākajām politikas jomām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka dziļāku politisko integrāciju un patiesu demokrātiju, kā uzsvērts konferences secinājumos, var panākt, izmantojot Eiropas Parlamenta likumdošanas iniciatīvas tiesības un vienprātīgā balsojuma atcelšanu Padomē; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzīst, ka konferences secinājumi paredz izmaiņas Līgumā, cita starpā attiecībā uz ES institucionālās struktūras vienkāršošanu un lielāku pārredzamību un pārskatatbildību lēmumu pieņemšanas procesā, kā arī pārdomas par ES kompetencēm; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kā uzsvērts konferences darba grupu secinājumos, atbalsta pāreju uz ilgtspējīgu, iekļaujošu un noturīgu izaugsmes modeli; stiprināt ES ekonomikas konkurētspēju un noturību, īpašu uzmanību pievēršot MVU kā mūsu ekonomikas pamatam, un veikt konkurētspējas pārbaudi; pilnībā īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, tostarp tā attiecīgos pamatmērķus 2030. gadam; sociālā progresa protokols; un veicināt uz nākotni vērstas investīcijas, kas fokusētas uz taisnīgu, zaļu un digitālu pārkārtošanos ar spēcīgu sociālo dimensiju, tostarp dzimumu līdztiesību, ņemot vērā arī NextGenerationEU un Eiropas pagaidu atbalsta instrumenta bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) piemērus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka ir būtiski koncentrēties uz pēcpasākumiem, kas balstās uz konferences priekšlikumiem, lai izpildītu iedzīvotāju prasības; sagaida, ka visas Eiropas iestādes apņemsies īstenot konstruktīvu un vērienīgu pieeju saskaņā ar savām attiecīgajām lomām un kompetencēm visos turpmāko pasākumu posmos, tostarp iesniedzot tiesību aktu priekšlikumus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž gatavību pildīt savu lomu un nodrošināt pienācīgus turpmākos pasākumus saistībā ar konferences rezultātiem; tādēļ aicina sasaukt Konventu, aktivizējot Līguma par Eiropas Savienību 48. pantā paredzēto Līgumu pārskatīšanas procedūru, un aicina Konstitucionālo jautājumu komiteju attiecīgi uzsākt nepieciešamo procedūru; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OV C 270, 7.7.2021., 71. lpp.

(2)  OV C 252, 18.7.2018., 215. lpp.

(3)  OV C 252, 18.7.2018., 201. lpp.

(4)  OV C 449, 23.12.2020., 90. lpp.

(5)  OV C 425, 20.10.2021., 98. lpp.

---

Ceturtdiena, 2022. gada 5. maijs

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/112 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/112

---

P9_TA(2022)0199

Osman Kavala lieta Turcijā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par Osman Kavala lietu Turcijā (2022/2656(RSP))

(2022/C 465/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Turciju, jo īpaši 2021. gada 19. maija rezolūciju par Komisijas 2019.–2020. gada ziņojumu par Turciju (1) un 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Turcijā, jo īpaši Selahattin Demirtaş un citu pārliecības dēļ ieslodzīto lietu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Turciju, jo īpaši 2021. gada 19. maija rezolūciju par Komisijas 2019.–2020. gada ziņojumu par Turciju (1) un 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Turcijā, jo īpaši Selahattin Demirtaş un citu pārliecības dēļ ieslodzīto lietu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta pastāvīgā referenta Turcijas jautājumos un Delegācijas ES un Turcijas Apvienotajā parlamentārajā komitejā priekšsēdētāja 2022. gada 21. aprīļa paziņojumu par Gezi tiesas procesa galīgo uzklausīšanu un 2020. gada 18. decembra paziņojumu par tiesas lēmumu attiecībā uz Osman Kavala, kā arī Delegācijas ES un Turcijas Apvienotajā parlamentārajā komitejā priekšsēdētāja 2020. gada 20. februāra paziņojumu par Osman Kavala aizturēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta pastāvīgā referenta Turcijas jautājumos un Delegācijas ES un Turcijas Apvienotajā parlamentārajā komitejā priekšsēdētāja 2022. gada 21. aprīļa paziņojumu par Gezi tiesas procesa galīgo uzklausīšanu un 2020. gada 18. decembra paziņojumu par tiesas lēmumu attiecībā uz Osman Kavala, kā arī Delegācijas ES un Turcijas Apvienotajā parlamentārajā komitejā priekšsēdētāja 2020. gada 20. februāra paziņojumu par Osman Kavala aizturēšanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. oktobra paziņojumu “2021. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2021)0644) un tam pievienoto 2021. gada ziņojumu par Turciju (SWD(2021)0290), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. oktobra paziņojumu “2021. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2021)0644) un tam pievienoto 2021. gada ziņojumu par Turciju (SWD(2021)0290),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2021. gada 24. jūnija secinājumus un visus iepriekšējos attiecīgos Padomes un Eiropadomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2021. gada 24. jūnija secinājumus un visus iepriekšējos attiecīgos Padomes un Eiropadomes secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. decembra secinājumus par paplašināšanos un stabilizācijas un asociācijas procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. decembra secinājumus par paplašināšanos un stabilizācijas un asociācijas procesu,

| — | ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2022. gada 26. aprīļa paziņojumu par Osman Kavala notiesāšanu un iepriekšējos Eiropas Ārējās darbības dienesta paziņojumus par viņa lietu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2022. gada 26. aprīļa paziņojumu par Osman Kavala notiesāšanu un iepriekšējos Eiropas Ārējās darbības dienesta paziņojumus par viņa lietu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) 2019. gada 10. decembra spriedumu lietā Kavala pret Turciju (28749/18), kas 2020. gada 11. maijā kļuva par galīgo spriedumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) 2019. gada 10. decembra spriedumu lietā Kavala pret Turciju (28749/18), kas 2020. gada 11. maijā kļuva par galīgo spriedumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas attiecīgās rezolūcijas, tostarp 2021. gada 2. decembra starpposma rezolūciju par Eiropas Cilvēktiesību tiesas sprieduma izpildi lietā Kavala pret Turciju un 2022. gada 2. februāra starpposma rezolūciju par to pašu tematu, kuras rezultātā tika uzsākta pārkāpuma procedūra pret Turciju, ņemot vērā tās atteikšanos īstenot 2019. gada ECT spriedumu un atbrīvot Osman Kavala, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas attiecīgās rezolūcijas, tostarp 2021. gada 2. decembra starpposma rezolūciju par Eiropas Cilvēktiesību tiesas sprieduma izpildi lietā Kavala pret Turciju un 2022. gada 2. februāra starpposma rezolūciju par to pašu tematu, kuras rezultātā tika uzsākta pārkāpuma procedūra pret Turciju, ņemot vērā tās atteikšanos īstenot 2019. gada ECT spriedumu un atbrīvot Osman Kavala,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes ģenerālsekretāra 2020. gada 18. februāra reakciju uz spriedumu Osman Kavala lietā Turcijā un Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra 2020. gada 19. februāra reakciju uz Osman Kavala atkārtotu apcietināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes ģenerālsekretāra 2020. gada 18. februāra reakciju uz spriedumu Osman Kavala lietā Turcijā un Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra 2020. gada 19. februāra reakciju uz Osman Kavala atkārtotu apcietināšanu,

| — | ņemot vērā 1950. gada 4. novembra Eiropas cilvēktiesību konvenciju (ECTK), kuras dalībvalsts ir Turcija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1950. gada 4. novembra Eiropas cilvēktiesību konvenciju (ECTK), kuras dalībvalsts ir Turcija,

| — | ņemot vērā ECTK 46. pantu, kurā noteikts, ka “Augstās Līgumslēdzējas Puses apņemas ievērot galīgos Tiesas spriedumus ikvienā lietā, kurā tās ir puses”, un tādēļ ņemot vērā Turcijas pienākumu īstenot visus ECT spriedumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECTK 46. pantu, kurā noteikts, ka “Augstās Līgumslēdzējas Puses apņemas ievērot galīgos Tiesas spriedumus ikvienā lietā, kurā tās ir puses”, un tādēļ ņemot vērā Turcijas pienākumu īstenot visus ECT spriedumus,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuru ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 1966. gada 19. decembrī un kuram Turcija ir pievienojusies, un jo īpaši tā 9. pantu par patvaļīgu apcietināšanu un aizturēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuru ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 1966. gada 19. decembrī un kuram Turcija ir pievienojusies, un jo īpaši tā 9. pantu par patvaļīgu apcietināšanu un aizturēšanu,

| — | ņemot vērā Stambulas 13. Augstās krimināltiesas 2022. gada 25. aprīļa lēmumu par Gezi tiesas procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stambulas 13. Augstās krimināltiesas 2022. gada 25. aprīļa lēmumu par Gezi tiesas procesu,

| — | ņemot vērā Stambulas 30. Augstās krimināltiesas 2020. gada 18. februāra lēmumu par Gezi tiesas procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stambulas 30. Augstās krimināltiesas 2020. gada 18. februāra lēmumu par Gezi tiesas procesu,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2022. gada 25. aprīlī Stambulas 13. Augstā krimināltiesa, tiesneša Mesut Özdemir vadībā, piesprieda filantropam un ievērojamam cilvēktiesību aizstāvim Osman Kavala mūža ieslodzījumu bez nosacītas atbrīvošanas iespējas, atzīstot viņu par vainīgu mēģinājumā gāzt valdību, bet attaisnojot viņu apsūdzībā par spiegošanu; tā kā septiņi citi atbildētāji, tostarp arhitekts Mücella Yapıcı, jurists Can Atalay, pilsētplānotājs Tayfun Kahraman, Boğaziçi Eiropas Politikas skolas direktors Ali Hakan Altınay, Stambulas Bilgi Universitātes dibinātājs Yiğit Ali Ekmekçi, filmu producents Çiğdem Mater Utku un dokumentālo filmu režisors Mine Özerden tika notiesāti uz 18 gadiem apcietinājumā, balstoties uz tām pašām apsūdzībām; tā kā tiesa izdeva rīkojumu nekavējoties apcietināt viņus tiesas zālē; tā kā šie apgalvojumi ir politiski motivēti un nekad nav tikuši pamatoti, pat ne 2022. gada 25. aprīļa nolēmumā; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2022. gada 25. aprīlī Stambulas 13. Augstā krimināltiesa, tiesneša Mesut Özdemir vadībā, piesprieda filantropam un ievērojamam cilvēktiesību aizstāvim Osman Kavala mūža ieslodzījumu bez nosacītas atbrīvošanas iespējas, atzīstot viņu par vainīgu mēģinājumā gāzt valdību, bet attaisnojot viņu apsūdzībā par spiegošanu; tā kā septiņi citi atbildētāji, tostarp arhitekts Mücella Yapıcı, jurists Can Atalay, pilsētplānotājs Tayfun Kahraman, Boğaziçi Eiropas Politikas skolas direktors Ali Hakan Altınay, Stambulas Bilgi Universitātes dibinātājs Yiğit Ali Ekmekçi, filmu producents Çiğdem Mater Utku un dokumentālo filmu režisors Mine Özerden tika notiesāti uz 18 gadiem apcietinājumā, balstoties uz tām pašām apsūdzībām; tā kā tiesa izdeva rīkojumu nekavējoties apcietināt viņus tiesas zālē; tā kā šie apgalvojumi ir politiski motivēti un nekad nav tikuši pamatoti, pat ne 2022. gada 25. aprīļa nolēmumā;

| B. | tā kā Osman Kavala pirmo reizi tika aizturēts un apcietināts 2017. gada 1. novembrī, pamatojoties uz apsūdzībām saistībā ar Gezi parka protestiem 2013. gadā un apvērsuma mēģinājumu 2016. gadā; tā kā tiesas process par Gezi parka lietu sākās 2019. gada jūnijā; tā kā O. Kavala tika apsūdzēts par Gezi parka protestu finansēšanu un organizēšanu; tā kā 2020. gada 18. februārī Stambulas 30. Augstā krimināltiesa Gezi tiesas procesā attaisnoja O. Kavala un izdeva rīkojumu viņu nekavējoties atbrīvot, atsaucoties uz pilnīgu konkrētu un materiālu pierādījumu trūkumu, kas apstiprinātu, ka iespējamie noziegumi ir izdarīti; tā kā tiesa attaisnoja arī Mücella Yapıcı, Can Atalay, Tayfun Kahraman, Ali Hakan Altınay, Yiğit Aksakoğlu, Yiğit Ali Ekmekçi, Çiğdem Mater Utku un Mine Özerden; tā kā O. Kavala bija vienīgais atbildētājs, kas līdz savam attaisnošanas brīdim joprojām atradās apcietinājumā, jo kopš 2017. gada 18. oktobra viņš tika turēts nelikumīgā pirmstiesas apcietinājumā, pamatojoties uz nepamatotām apsūdzībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā Osman Kavala pirmo reizi tika aizturēts un apcietināts 2017. gada 1. novembrī, pamatojoties uz apsūdzībām saistībā ar Gezi parka protestiem 2013. gadā un apvērsuma mēģinājumu 2016. gadā; tā kā tiesas process par Gezi parka lietu sākās 2019. gada jūnijā; tā kā O. Kavala tika apsūdzēts par Gezi parka protestu finansēšanu un organizēšanu; tā kā 2020. gada 18. februārī Stambulas 30. Augstā krimināltiesa Gezi tiesas procesā attaisnoja O. Kavala un izdeva rīkojumu viņu nekavējoties atbrīvot, atsaucoties uz pilnīgu konkrētu un materiālu pierādījumu trūkumu, kas apstiprinātu, ka iespējamie noziegumi ir izdarīti; tā kā tiesa attaisnoja arī Mücella Yapıcı, Can Atalay, Tayfun Kahraman, Ali Hakan Altınay, Yiğit Aksakoğlu, Yiğit Ali Ekmekçi, Çiğdem Mater Utku un Mine Özerden; tā kā O. Kavala bija vienīgais atbildētājs, kas līdz savam attaisnošanas brīdim joprojām atradās apcietinājumā, jo kopš 2017. gada 18. oktobra viņš tika turēts nelikumīgā pirmstiesas apcietinājumā, pamatojoties uz nepamatotām apsūdzībām;

| C. | tā kā 2021. gada 22. janvārī Stambulas apgabaltiesas Trešā krimināllietu palāta, kas ir apelācijas tiesa, atcēla spriedumus, ar kuriem attaisnoja O. Kavala un astoņus citus atbildētājus; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2021. gada 22. janvārī Stambulas apgabaltiesas Trešā krimināllietu palāta, kas ir apelācijas tiesa, atcēla spriedumus, ar kuriem attaisnoja O. Kavala un astoņus citus atbildētājus;

| D. | tā kā, atsaucoties uz apsūdzībām, kas šajā lietā izvirzītas pret atbildētājiem, tiesa pamatoja sprieduma atcelšanu, norādot, ka iepriekšējā nolēmuma pieņemšanas brīdī netika ņemti vērā tādi pierādījumi kā atbildētāju ieraksti sociālajos medijos, paziņojumi presei un viņu skandētie saukļi; |
| --- | --- |

D.

tā kā, atsaucoties uz apsūdzībām, kas šajā lietā izvirzītas pret atbildētājiem, tiesa pamatoja sprieduma atcelšanu, norādot, ka iepriekšējā nolēmuma pieņemšanas brīdī netika ņemti vērā tādi pierādījumi kā atbildētāju ieraksti sociālajos medijos, paziņojumi presei un viņu skandētie saukļi;

| E. | tā kā septiņi atbildētāji, tostarp žurnālists Can Dündar un aktieris Mehmet Ali Alabora, tiesas procesa laikā atradās ārzemēs; tā kā tiesa bija nošķīrusi viņu lietas no to deviņu atbildētāju lietām, kuri joprojām atradās valstī, un bija izdevusi viņiem apcietināšanas orderus; tā kā tiesa ar 2020. gada 18. februāra lēmumu atcēla apcietināšanas orderus; |
| --- | --- |

E.

tā kā septiņi atbildētāji, tostarp žurnālists Can Dündar un aktieris Mehmet Ali Alabora, tiesas procesa laikā atradās ārzemēs; tā kā tiesa bija nošķīrusi viņu lietas no to deviņu atbildētāju lietām, kuri joprojām atradās valstī, un bija izdevusi viņiem apcietināšanas orderus; tā kā tiesa ar 2020. gada 18. februāra lēmumu atcēla apcietināšanas orderus;

| F. | tā kā tikai dažas stundas pēc O. Kavala attaisnošanas un pirms bija iespējams īstenot viņa atbrīvošanas rīkojumu viņš no jauna tika aizturēts un nodots policijas apcietinājumā pēc Stambulas galvenā prokurora İrfan Fidan ierosinājuma saskaņā ar Turcijas Kriminālkodeksa 309. pantu par apsūdzībām par mēģinājumu apdraudēt konstitucionālo kārtību saistībā ar vienlaikus notiekošo izmeklēšanu par viņa iespējamo iesaistīšanos 2016. gada 15. jūlija valsts apvērsuma mēģinājumā; |
| --- | --- |

F.

tā kā tikai dažas stundas pēc O. Kavala attaisnošanas un pirms bija iespējams īstenot viņa atbrīvošanas rīkojumu viņš no jauna tika aizturēts un nodots policijas apcietinājumā pēc Stambulas galvenā prokurora İrfan Fidan ierosinājuma saskaņā ar Turcijas Kriminālkodeksa 309. pantu par apsūdzībām par mēģinājumu apdraudēt konstitucionālo kārtību saistībā ar vienlaikus notiekošo izmeklēšanu par viņa iespējamo iesaistīšanos 2016. gada 15. jūlija valsts apvērsuma mēģinājumā;

| G. | tā kā 2020. gada 19. februārī Turcijas prezidents Recep Tayyip Erdoğan nosodīja Stambulas 30. Augstās krimināltiesas spriedumu, apgalvojot, ka O. Kavala attaisnošana ir daļa no shēmas, ko izvērsušas personas, kuras “vēlas izraisīt sacelšanos noteiktās valstīs un radīt problēmas”, un atsaucoties uz šīm personām kā uz “apzinātiem valsts un tās iedzīvotāju ienaidniekiem”; tā kā prezidenta R. T. Erdoğan un citu augsta līmeņa amatpersonu paziņojumi aktīvi apdraud Turcijas tiesu iestāžu neatkarību; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2020. gada 19. februārī Turcijas prezidents Recep Tayyip Erdoğan nosodīja Stambulas 30. Augstās krimināltiesas spriedumu, apgalvojot, ka O. Kavala attaisnošana ir daļa no shēmas, ko izvērsušas personas, kuras “vēlas izraisīt sacelšanos noteiktās valstīs un radīt problēmas”, un atsaucoties uz šīm personām kā uz “apzinātiem valsts un tās iedzīvotāju ienaidniekiem”; tā kā prezidenta R. T. Erdoğan un citu augsta līmeņa amatpersonu paziņojumi aktīvi apdraud Turcijas tiesu iestāžu neatkarību;

| H. | tā kā arī Prokuratūra pārsūdzēja attaisnojošos spriedumus un prokurors Edip Şahiner pieprasīja, lai attaisnojošie spriedumi tiktu atcelti, mākslīgi pagarinot procedūru; |
| --- | --- |

H.

tā kā arī Prokuratūra pārsūdzēja attaisnojošos spriedumus un prokurors Edip Şahiner pieprasīja, lai attaisnojošie spriedumi tiktu atcelti, mākslīgi pagarinot procedūru;

| I. | tā kā pēc prezidenta R. T. Erdoğan paziņojumiem Tiesnešu un prokuroru padome (HSK), kas ir atbildīga par tiesnešu iecelšanu un administrāciju, uzsāka izmeklēšanu par trim tiesnešiem, kuri attaisnoja O. Kavala un viņa astoņus līdzatbildētājus, atsaucoties uz kļūdām viņu spriedumā; tā kā disciplinārlietas pret šiem tiesnešiem, šķiet, ir tieši iejaukušās viņu lēmumu pieņemšanas pilnvarās un var būt ierobežojoši ietekmējušas visu tiesu iestāžu locekļu neatkarību; |
| --- | --- |

I.

tā kā pēc prezidenta R. T. Erdoğan paziņojumiem Tiesnešu un prokuroru padome (HSK), kas ir atbildīga par tiesnešu iecelšanu un administrāciju, uzsāka izmeklēšanu par trim tiesnešiem, kuri attaisnoja O. Kavala un viņa astoņus līdzatbildētājus, atsaucoties uz kļūdām viņu spriedumā; tā kā disciplinārlietas pret šiem tiesnešiem, šķiet, ir tieši iejaukušās viņu lēmumu pieņemšanas pilnvarās un var būt ierobežojoši ietekmējušas visu tiesu iestāžu locekļu neatkarību;

| J. | tā kā saskaņā ar Turcijas Likumu Nr. 7188 par grozījumiem Kriminālprocesa kodeksā un dažos tiesību aktos aizdomās turēto, kam izvirzītas apsūdzības terorismā vai noziegumos pret valsti, var turēt pirmstiesas apcietinājumā ne ilgāk kā divus gadus pirms viņa lietas nodošanas tiesai; tā kā izmeklēšana pret O. Kavala saskaņā ar Turcijas Kriminālkodeksa 309. pantu tika sākta 2018. gada 25. februārī; tā kā tāpēc Turcijas iestāžu nespēja 2020. gada 25. februārī atbrīvot O. Kavala ir atzīstama par Turcijas Kriminālkodeksa pārkāpumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar Turcijas Likumu Nr. 7188 par grozījumiem Kriminālprocesa kodeksā un dažos tiesību aktos aizdomās turēto, kam izvirzītas apsūdzības terorismā vai noziegumos pret valsti, var turēt pirmstiesas apcietinājumā ne ilgāk kā divus gadus pirms viņa lietas nodošanas tiesai; tā kā izmeklēšana pret O. Kavala saskaņā ar Turcijas Kriminālkodeksa 309. pantu tika sākta 2018. gada 25. februārī; tā kā tāpēc Turcijas iestāžu nespēja 2020. gada 25. februārī atbrīvot O. Kavala ir atzīstama par Turcijas Kriminālkodeksa pārkāpumu;

| K. | tā kā Stambulas galvenās Prokuratūras nespēja veikt jaunu nopratināšanu pēc O. Kavala aizturēšanas liecina, ka kopš 2019. gada 11. oktobraex officio atbrīvošanas rīkojuma nav atrasti jauni pierādījumi, kas pamatotu apsūdzības, kuras izvirzītas saskaņā ar Turcijas Kriminālkodeksa 309. pantu; tā kā jaunu pierādījumu trūkuma dēļ nebija ticamu iemeslu tam, lai no jauna apcietinātu O. Kavala, pamatojoties uz tām pašām apsūdzībām; |
| --- | --- |

K.

tā kā Stambulas galvenās Prokuratūras nespēja veikt jaunu nopratināšanu pēc O. Kavala aizturēšanas liecina, ka kopš 2019. gada 11. oktobraex officio atbrīvošanas rīkojuma nav atrasti jauni pierādījumi, kas pamatotu apsūdzības, kuras izvirzītas saskaņā ar Turcijas Kriminālkodeksa 309. pantu; tā kā jaunu pierādījumu trūkuma dēļ nebija ticamu iemeslu tam, lai no jauna apcietinātu O. Kavala, pamatojoties uz tām pašām apsūdzībām;

| L. | tā kā O. Kavala atkārtota apcietināšana ir sliktas izturēšanās piemērs, kā to norādījusi Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre Dunja Mijatović; tā kā sodošais lēmums par O. Kavala atkārtotu apcietināšanu ir gan valsts, gan starptautisko tiesību skaidrs pārkāpums; tā kā viss pret O. Kavala vērstais process ir tādu juridisku manevru un pārkāpumu virkne, ko aptumšoja politiska iejaukšanās, un tā galvenais mērķis bija pagarināt O. Kavala aizturēšanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā O. Kavala atkārtota apcietināšana ir sliktas izturēšanās piemērs, kā to norādījusi Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre Dunja Mijatović; tā kā sodošais lēmums par O. Kavala atkārtotu apcietināšanu ir gan valsts, gan starptautisko tiesību skaidrs pārkāpums; tā kā viss pret O. Kavala vērstais process ir tādu juridisku manevru un pārkāpumu virkne, ko aptumšoja politiska iejaukšanās, un tā galvenais mērķis bija pagarināt O. Kavala aizturēšanu;

| M. | tā kā līdzās citiem neracionāliem lēmumiem laikā no 2021. gada augusta līdz 2022. gada februārim Gezi lieta tika apvienota ar tā dēvēto Çarşı tiesas prāvu, un apsūdzēto attaisnojošie spriedumi tika atcelti; tā kā Stambulas 30. Augstākās krimināltiesas tiesnesisMahmut Başbuğ, kurš vadīja šīs lietas un lūdza tās apvienot, bija tas pats tiesnesis, kurš apstiprināja lietu apvienošanu 13. Augstākajā krimināltiesā pēc tam, kad bija uz laiku iecelts tajā; tā kā vēlāk –– 2022. gada februārī –– 13. Augstākā krimināltiesa nolēma lietas atkal sadalīt bez acīmredzama iemesla; tā kā Murat Bircan –– viens no 13. Augstākās krimināltiesas 2022. gada 25. aprīļa prāvas tiesnešiem –– 2018. gadā iesniedza pieteikumu kandidēt uz Lielo nacionālo asambleju kā valdošās partijas pārstāvis; |
| --- | --- |

M.

tā kā līdzās citiem neracionāliem lēmumiem laikā no 2021. gada augusta līdz 2022. gada februārim Gezi lieta tika apvienota ar tā dēvēto Çarşı tiesas prāvu, un apsūdzēto attaisnojošie spriedumi tika atcelti; tā kā Stambulas 30. Augstākās krimināltiesas tiesnesisMahmut Başbuğ, kurš vadīja šīs lietas un lūdza tās apvienot, bija tas pats tiesnesis, kurš apstiprināja lietu apvienošanu 13. Augstākajā krimināltiesā pēc tam, kad bija uz laiku iecelts tajā; tā kā vēlāk –– 2022. gada februārī –– 13. Augstākā krimināltiesa nolēma lietas atkal sadalīt bez acīmredzama iemesla; tā kā Murat Bircan –– viens no 13. Augstākās krimināltiesas 2022. gada 25. aprīļa prāvas tiesnešiem –– 2018. gadā iesniedza pieteikumu kandidēt uz Lielo nacionālo asambleju kā valdošās partijas pārstāvis;

| N. | tā kā 2019. gada 10. decembrī ECT nolēma, ka O. Kavala aizturēšana ir pretrunā ECTK 5. panta 1. punktam, jo nav pamatotu aizdomu, Konvencijas 5. panta 4. punktam, jo Konstitucionālā tiesa nav veikusi ātru izskatīšanu, un Konvencijas 18. pantam saistībā ar tās 5. panta 1. punktu, ņemot vērā viņa aizturēšanas politiski motivēto raksturu ar mērķi preventīvi ietekmēt cilvēktiesību aizstāvjus; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2019. gada 10. decembrī ECT nolēma, ka O. Kavala aizturēšana ir pretrunā ECTK 5. panta 1. punktam, jo nav pamatotu aizdomu, Konvencijas 5. panta 4. punktam, jo Konstitucionālā tiesa nav veikusi ātru izskatīšanu, un Konvencijas 18. pantam saistībā ar tās 5. panta 1. punktu, ņemot vērā viņa aizturēšanas politiski motivēto raksturu ar mērķi preventīvi ietekmēt cilvēktiesību aizstāvjus;

| O. | tā kā ECT spriedums attiecas gan uz apsūdzībām, kas izvirzītas pret O. Kavala saskaņā ar Turcijas Kriminālkodeksa 312. pantu par viņa iespējamo līdzdalību Gezi parka protestos, gan uz apsūdzībām, kas viņam izvirzītas saskaņā ar tā 309. pantu par viņa iespējamo līdzdalību neveiksmīgajā 2016. gada 15. jūlija valsts apvērsumā; |
| --- | --- |

O.

tā kā ECT spriedums attiecas gan uz apsūdzībām, kas izvirzītas pret O. Kavala saskaņā ar Turcijas Kriminālkodeksa 312. pantu par viņa iespējamo līdzdalību Gezi parka protestos, gan uz apsūdzībām, kas viņam izvirzītas saskaņā ar tā 309. pantu par viņa iespējamo līdzdalību neveiksmīgajā 2016. gada 15. jūlija valsts apvērsumā;

| P. | tā kā ECT spriedumā tika prasīts, lai Turcijas iestādes nekavējoties atbrīvotu O. Kavala; tā kā nav panākts nekāds progress virzībā uz viņa atbrīvošanu, neraugoties uz ECT saistošo spriedumu 2019. gadā un divām Eiropas Padomes Ministru komitejas 2021. gada 2. decembra un 2022. gada 2. februāra starpposma rezolūcijām, ar kurām tika sākta pienākumu neizpildes procedūra pret Turciju par atteikšanos īstenot ECT juridiski saistošo spriedumu un nekavējoties atbrīvot O. Kavala, pastiprinot ES bažas par to, vai Turcijas tiesu iestādes ievēro starptautiskos un ES standartus; |
| --- | --- |

P.

tā kā ECT spriedumā tika prasīts, lai Turcijas iestādes nekavējoties atbrīvotu O. Kavala; tā kā nav panākts nekāds progress virzībā uz viņa atbrīvošanu, neraugoties uz ECT saistošo spriedumu 2019. gadā un divām Eiropas Padomes Ministru komitejas 2021. gada 2. decembra un 2022. gada 2. februāra starpposma rezolūcijām, ar kurām tika sākta pienākumu neizpildes procedūra pret Turciju par atteikšanos īstenot ECT juridiski saistošo spriedumu un nekavējoties atbrīvot O. Kavala, pastiprinot ES bažas par to, vai Turcijas tiesu iestādes ievēro starptautiskos un ES standartus;

| Q. | tā kā Turcijas valdošā partija ir vairākkārt nodarījusi kaitējumu tiesiskumam, demokrātijai un cilvēktiesību standartiem, regulāri apspiežot politiskos oponentus un cilvēktiesību aizstāvjus, kuriem bieži tiek uzrādītas neskaidri definētas terorisma apsūdzības; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Turcijas valdošā partija ir vairākkārt nodarījusi kaitējumu tiesiskumam, demokrātijai un cilvēktiesību standartiem, regulāri apspiežot politiskos oponentus un cilvēktiesību aizstāvjus, kuriem bieži tiek uzrādītas neskaidri definētas terorisma apsūdzības;

| R. | tā kā pēc tam, kad vairākas ES dalībvalstis nāca klajā ar paziņojumiem, kuros nosodīja O. Kavala ilgstošo turēšanu apcietinājumā, Turcija draudēja pasludināt desmit šo valstu vēstniekus Turcijā par persona non grata; |
| --- | --- |

R.

tā kā pēc tam, kad vairākas ES dalībvalstis nāca klajā ar paziņojumiem, kuros nosodīja O. Kavala ilgstošo turēšanu apcietinājumā, Turcija draudēja pasludināt desmit šo valstu vēstniekus Turcijā par persona non grata;

| S. | tā kā Turcijai kā ES kandidātvalstij ir jāievēro visaugstākie demokrātijas standarti, tostarp cilvēktiesības, tiesiskums, pamatbrīvības un vispārējās tiesības uz taisnīgu tiesu, kā arī stingri jāievēro nevainīguma prezumpcijas princips un tiesības uz pienācīgu procesu; |
| --- | --- |

S.

tā kā Turcijai kā ES kandidātvalstij ir jāievēro visaugstākie demokrātijas standarti, tostarp cilvēktiesības, tiesiskums, pamatbrīvības un vispārējās tiesības uz taisnīgu tiesu, kā arī stingri jāievēro nevainīguma prezumpcijas princips un tiesības uz pienācīgu procesu;

| T. | tā kā Turcija ir Eiropas Padomes locekle kopš 1949. gada 9. augusta, un tai ir saistoša ECTK un ECT nolēmumi, |
| --- | --- |

T.

tā kā Turcija ir Eiropas Padomes locekle kopš 1949. gada 9. augusta, un tai ir saistoša ECTK un ECT nolēmumi,

| 1. | pauž visstingrāko nosodījumu par Stambulas 13. Augstākās krimināltiesas neseno nolēmumu, ar kuru Osman Kavala tika piespriests mūža ieslodzījums vainu pastiprinošos apstākļos pēc vairāk nekā četrarpus gadus ilgas netaisnīgas, nelikumīgas un neleģitīmas aizturēšanas un mazāk nekā trīs mēnešus pēc tam, kad Eiropas Padomes Ministru komiteja sāka pienākumu neizpildes procedūru pret Turciju par atteikšanos īstenot ECT juridiski saistošo spriedumu; uzskata, ka viņš ir notiesāts, balstoties uz nepamatotām apsūdzībām, lai apklusinātu viņu kā cilvēktiesību aizstāvi un atturētu no kritisku viedokļu paušanas Turcijā; tāpat nosoda līdzatbildētāju Mücella Yapıcı, Can Atalay, Tayfun Kahraman, Ali Hakan Altınay, Yiğit Ali Ekmekçi, Çiğdem Mater Utku un Mine Özerden notiesāšanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Osman Kavala saskaņā ar ECT 2019. gada spriedumu, atcelt visas pret viņu izvirzītās apsūdzības un pilnībā garantēt viņa tiesības un brīvības, kā arī nekavējoties atbrīvot pārējos septiņus šajā lietā apsūdzētos; nosoda to, ka Osman Kavala kopš 2017. gada oktobra pastāvīgi ir atņemta brīvība, un aicina Turciju rīkoties saskaņā ar tās starptautiskajām un valsts saistībām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pilnībā solidarizējas ar Osman Kavala, pārējiem Gezi tiesas procesā apsūdzētajiem un viņu ģimenēm; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž dziļas bažas par pamattiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma situācijas pasliktināšanos Turcijā, jo īpaši pēc neveiksmīgā valsts apvērsuma; aicina Turcijas iestādes izbeigt cilvēktiesību aizstāvju, akadēmisko aprindu pārstāvju, žurnālistu, garīgo līderu un juristu tiesisko vajāšanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Turciju kā Eiropas Padomes dalībvalsti pilnībā īstenot visus ECT spriedumus saskaņā ar ECTK 46. pantu, kas ir absolūts pienākums, kurš izriet no Turcijas dalības Eiropas Padomē un kurš ir nostiprināts Turcijas konstitūcijā; uzsver, ka Turcijas atteikšanās īstenot ECT nolēmumu Osman Kavala lietā vēl vairāk pastiprina ES bažas par to, vai Turcijas tiesu iestādes ievēro starptautiskos un Eiropas standartus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nosodījumu un nožēlu par pastāvīgajiem centieniem un mēģinājumiem pagarināt O. Kavala ieslodzījumu, neraugoties uz jebkādu ticamu vai taustāmu pierādījumu trūkumu, izmantojot virkni sarežģītu un izvairīgu tiesas taktiku, tostarp apvienojot un sadalot lietas, pastāvīgi pilnībā ignorējot taisnīgas tiesas standartus un rīkojoties politiska mērķa vārdā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž sašutumu par to, ka Stambulas 13. Augstākā krimināltiesa piesprieda Osman Kavala mūža ieslodzījumu vainu pastiprinošos apstākļos par it kā mēģinājumu ar spēku un vardarbību gāzt valdību, klaji ignorējot to, ka ECT jau ir konkrēti noraidījusi šo apsūdzību savos nolēmumos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē Eiropas Padomes Ministru komitejas atkārtotos lēmumus, kuros tā pieprasa atbrīvot O. Kavala un kuri vainagojās ar to, ka ar starpposma rezolūcijām 2021. gada decembrī un 2022. gada februārī tika sākta vēsturiskā pienākumu neizpildes procedūra par šīs valsts atteikšanos ievērot ECT galīgo spriedumu; norāda, ka pienākumu neizpildes procedūras liecina par to, ka Turcija kā Eiropas Padomes dalībvalsts un ES kandidātvalsts ir nopietni pārkāpusi savus pienākumus; aicina Eiropas Padomes Ministru komiteju veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka Turcijas valdība bez turpmākas kavēšanās īsteno ECT spriedumu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nosodījumu par Turcijas iestāžu pazemojošo un necilvēcīgo izturēšanos pret O. Kavala, kas ir viņa tiesību pārkāpums saskaņā ar ECTK, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Turcijas tiesību aktiem, kā arī viņa cilvēka cieņas pārkāpums saskaņā ar Turcijas Republikas Konstitūcijas 17. pantu; aicina Turciju atturēties no turpmākiem viņa iebiedēšanas pasākumiem un garantēt viņam Turcijas Konstitūcijā un ES un starptautiskajos tiesību aktos nostiprinātās cilvēktiesības; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nosoda Turcijas Tiesnešu un prokuroru padomes lēmumu sākt izmeklēšanu pret trim tiesnešiem, kuri viennozīmīgi un nepārprotami attaisnoja O. Kavala; pauž sašutumu arī par to, kā bijušais Stambulas prokurora vietnieks Hasan Yılmaz, kurš ir atbildīgs par otro apsūdzību pret O. Kavala, vēlāk tika iecelts par tieslietu ministra vietnieku un par Tiesnešu un prokuroru padomes ex officio locekli; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž dziļas bažas par incidentiem, kas liecina par nepārprotamu valdības iejaukšanos tiesu kompetencē saistībā ar O. Kavala kriminālvajāšanu; ir dziļi nobažījies par to, ka Turcijas tiesu iestādes un citas iestādes neievēro ECT nolēmumus un ka daļa tiesu iestāžu aizvien vairāk neievēro Turcijas Konstitucionālās tiesas spriedumus; uzstāj, ka Turcijas iestādēm ir jāveic visi iespējamie pasākumi, lai uzlabotu pašreizējo smago tiesu sistēmas stāvokli un atjaunotu tās neatkarību saskaņā ar ECTK 6. pantu, nodrošinot visu Turcijas tiesu iestāžu objektivitāti un aizsargājot tās no politiskas iejaukšanās; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisiju un dalībvalstis turpināt sarunās ar Turcijas pārstāvjiem izvirzīt jautājumus par O. Kavala lietu un visām pārējām cilvēktiesību aizstāvju, juristu, žurnālistu, politiķu un akadēmisko aprindu pārstāvju lietām, kuri cita starpā ir patvaļīgi aizturēti, un sniegt viņiem diplomātisku un politisku atbalstu, tostarp novērojot tiesas procesus un uzraugot lietas; aicina Eiropas Parlamenta delegāciju apmeklēt O. Kavala un viņa līdzatbildētāju tiesas procesu, ja tas notiks; norāda uz iespēju pārsūdzēt pēdējo tiesas nolēmumu Turcijas Kasācijas tiesā un Konstitucionālajā tiesā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt ārkārtas dotācijas cilvēktiesību aizstāvjiem un nodrošināt ES pamatnostādņu par cilvēktiesību aizstāvjiem pilnīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka O. Kavala un citiem Turcijas pilsoņiem līdzīgās situācijās vajadzības gadījumā var piešķirt politisko patvērumu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka, pieņemot lēmumu atklāti neievērot ECT saistošos nolēmumus Osman Kavala un pārējo personu lietā, pašreizējā Turcijas valdība ir apzināti iznīcinājusi jebkādas izredzes pašreizējos apstākļos atsākt pievienošanās procesu ES vai atvērt jaunas sadaļas un slēgt atvērtās sadaļas; atgādina Eiropadomei, ka jebkādai ES un Turcijas oficiālo attiecību uzlabošanai un jebkāda virzībai uz pozitīvo darba kārtību, kas piedāvāta Eiropadomes 2021. gada jūnija, 2021. gada marta un 2020. gada decembra secinājumos, vajadzētu būt atkarīgai no pilsoniskās, cilvēktiesību un tiesiskuma situācijas patiesas uzlabošanas Turcijā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un Turcijas prezidentam, valdībai un parlamentam, kā arī prasa iztulkot šo rezolūciju turku valodā. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OV C 15, 12.1.2022., 81. lpp.

(2)  OV C 456, 10.11.2021., 247. lpp.

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/117 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/117

---

P9_TA(2022)0200

Ziņojumi par orgānu izņemšanas turpināšanu Ķīnā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par ziņojumiem par orgānu izņemšanas turpināšanu Ķīnā (2022/2657(RSP))

(2022/C 465/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par ES un Ķīnas attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par ES un Ķīnas attiecībām,

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. decembra rezolūciju par orgānu izņemšanu Ķīnā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. decembra rezolūciju par orgānu izņemšanu Ķīnā (1),

| — | ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2016. gada 12. aprīlī publicēto pētījumu “Proceedings of the Workshop on “Organ Harvesting in China”” (“Darbsemināra ziņojumi par orgānu izņemšanu Ķīnā”) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2016. gada 12. aprīlī publicēto pētījumu “Proceedings of the Workshop on “Organ Harvesting in China”” (“Darbsemināra ziņojumi par orgānu izņemšanu Ķīnā”) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīvu 2010/53/ES par transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīvu 2010/53/ES par transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartiem (3),

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un 2009. gadā pieņemto Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 3. pantu par tiesībām uz personas neaizskaramību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un 2009. gadā pieņemto Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 3. pantu par tiesībām uz personas neaizskaramību,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, ko Ķīna ratificēja 1988. gada 4. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, ko Ķīna ratificēja 1988. gada 4. oktobrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju pret cilvēku orgānu nelegālu tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju pret cilvēku orgānu nelegālu tirdzniecību,

| — | ņemot vērā Stambulas deklarāciju par orgānu tirdzniecības un transplantātu tūrisma apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stambulas deklarāciju par orgānu tirdzniecības un transplantātu tūrisma apkarošanu,

| — | ņemot vērā Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to, ko Ķīna parakstīja 1949. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to, ko Ķīna parakstīja 1949. gadā,

| — | ņemot vērā ANO cilvēktiesību ekspertu 2021. gada 14. jūnija paziņojumu par ziņojumiem par iespējamu orgānu izņemšanu, kas Ķīnā tiek vērsta pret tajā esošajām minoritātēm; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO cilvēktiesību ekspertu 2021. gada 14. jūnija paziņojumu par ziņojumiem par iespējamu orgānu izņemšanu, kas Ķīnā tiek vērsta pret tajā esošajām minoritātēm;

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību apakškomitejas 2021. gada 29. novembrī rīkoto uzklausīšanu par orgānu izņemšanu Ķīnā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību apakškomitejas 2021. gada 29. novembrī rīkoto uzklausīšanu par orgānu izņemšanu Ķīnā,

| — | ņemot vērā galīgo spriedumu, ko 2020. gada 1. martā pieņēma Neatkarīgais tribunāls saistībā ar Ķīnā praktizēto piespiedu orgānu izņemšanu no pārliecības dēļ ieslodzītajiem (Ķīnas Tribunāls), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā galīgo spriedumu, ko 2020. gada 1. martā pieņēma Neatkarīgais tribunāls saistībā ar Ķīnā praktizēto piespiedu orgānu izņemšanu no pārliecības dēļ ieslodzītajiem (Ķīnas Tribunāls),

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskas valsts principa ievērošanas veicināšana un respektēšana ir ES un Ķīnas attiecību pamats — saskaņā ar ES apņemšanos ievērot šīs vērtības savās ārējās attiecībās un Ķīnas apņemšanos tās ievērot iekšējos procesos un starptautiskajā sadarbībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskas valsts principa ievērošanas veicināšana un respektēšana ir ES un Ķīnas attiecību pamats — saskaņā ar ES apņemšanos ievērot šīs vērtības savās ārējās attiecībās un Ķīnas apņemšanos tās ievērot iekšējos procesos un starptautiskajā sadarbībā;

| B. | tā kā kopš 2013. gada marta, kad pie varas nāca prezidents Sji Dzjiņpins, cilvēktiesību stāvoklis Ķīnā turpina pasliktināties; tā kā Ķīnas valdība ir kļuvusi arvien naidīgāka pret cilvēktiesībām un tiesiskumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopš 2013. gada marta, kad pie varas nāca prezidents Sji Dzjiņpins, cilvēktiesību stāvoklis Ķīnā turpina pasliktināties; tā kā Ķīnas valdība ir kļuvusi arvien naidīgāka pret cilvēktiesībām un tiesiskumu;

| C. | tā kā katru gadu visā pasaulē tiek veiktas 10 000 cilvēku orgānu nelikumīgas transplantācijas; tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) datiem cilvēku orgānu tirdzniecība gadā rada peļņu vairāk nekā 1 miljarda EUR apmērā; |
| --- | --- |

C.

tā kā katru gadu visā pasaulē tiek veiktas 10 000 cilvēku orgānu nelikumīgas transplantācijas; tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) datiem cilvēku orgānu tirdzniecība gadā rada peļņu vairāk nekā 1 miljarda EUR apmērā;

| D. | tā kā Ķīnas Tautas Republikā ir ārkārtīgi zems brīvprātīgas orgānu ziedošanas līmenis tradicionālo uzskatu dēļ; tā kā 1984. gadā Ķīnā tika piemēroti noteikumi, ar kuriem tiek atļauta orgānu izņemšana no ieslodzītajiem, kuriem ir izpildīts nāvessods; tā kā Ķīna paziņoja, ka tā 2015. gadā ir pārtraukusi izmantot orgānus no ieslodzītajiem, kuriem izpildīts nāvessods, un ir ieviesusi valsts ziedošanas sistēmu, tomēr tā nekad nav pilnībā aizliegusi šādu praksi, kas joprojām ir likumīga; |
| --- | --- |

D.

tā kā Ķīnas Tautas Republikā ir ārkārtīgi zems brīvprātīgas orgānu ziedošanas līmenis tradicionālo uzskatu dēļ; tā kā 1984. gadā Ķīnā tika piemēroti noteikumi, ar kuriem tiek atļauta orgānu izņemšana no ieslodzītajiem, kuriem ir izpildīts nāvessods; tā kā Ķīna paziņoja, ka tā 2015. gadā ir pārtraukusi izmantot orgānus no ieslodzītajiem, kuriem izpildīts nāvessods, un ir ieviesusi valsts ziedošanas sistēmu, tomēr tā nekad nav pilnībā aizliegusi šādu praksi, kas joprojām ir likumīga;

| E. | tā kā Ķīnā pastāvošā orgānu transplantācijas sistēma neatbilst Pasaules Veselības Organizācijas prasībām par pārredzamību un orgānu iepirkumu ceļu izsekojamību un tā kā Ķīnas valdība ir pretojusies šīs sistēmas neatkarīgai kontrolei; tā kā brīvprātīga un informēta piekrišana ir priekšnoteikums ētiskai orgānu ziedošanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā Ķīnā pastāvošā orgānu transplantācijas sistēma neatbilst Pasaules Veselības Organizācijas prasībām par pārredzamību un orgānu iepirkumu ceļu izsekojamību un tā kā Ķīnas valdība ir pretojusies šīs sistēmas neatkarīgai kontrolei; tā kā brīvprātīga un informēta piekrišana ir priekšnoteikums ētiskai orgānu ziedošanai;

| F. | tā kā orgānu piespiedu izņemšana ir jāsaprot kā personas nogalināšana, nesaņemot šīs personas piekrišanu, ka tās orgānus varētu izņemt un transplantēt citā personā; tā kā šāda prakse ir jāuzskata par klaju un nepieņemamu pamattiesību uz dzīvību pārkāpumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā orgānu piespiedu izņemšana ir jāsaprot kā personas nogalināšana, nesaņemot šīs personas piekrišanu, ka tās orgānus varētu izņemt un transplantēt citā personā; tā kā šāda prakse ir jāuzskata par klaju un nepieņemamu pamattiesību uz dzīvību pārkāpumu;

| G. | tā kā ANO Komiteja pret spīdzināšanu un ANO īpašais referents jautājumos par spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu ir pauduši bažas par apgalvojumiem par orgānu izņemšanu no ieslodzītajiem un aicinājuši Ķīnas Tautas Republikas valdību palielināt orgānu transplantēšanas sistēmas pārskatatbildību un pārredzamību un sodīt tos, kuri ir atbildīgi par sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā ANO Komiteja pret spīdzināšanu un ANO īpašais referents jautājumos par spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu ir pauduši bažas par apgalvojumiem par orgānu izņemšanu no ieslodzītajiem un aicinājuši Ķīnas Tautas Republikas valdību palielināt orgānu transplantēšanas sistēmas pārskatatbildību un pārredzamību un sodīt tos, kuri ir atbildīgi par sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu;

| H. | tā kā Ķīnas Tribunāls (4) 2020. gada martā pieņēma galīgo spriedumu, kurā secināts, ka visā Ķīnā jau gadiem ilgi plašā mērogā ir notikusi nelikumīga orgānu piespiedu izņemšana un ka Faluņgun praktizētāji ir bijuši viens un, iespējams, galvenais orgānu piegādes avots; tā kā Ķīnas valdība atteicās liecināt Tribunālā; |
| --- | --- |

H.

tā kā Ķīnas Tribunāls (4) 2020. gada martā pieņēma galīgo spriedumu, kurā secināts, ka visā Ķīnā jau gadiem ilgi plašā mērogā ir notikusi nelikumīga orgānu piespiedu izņemšana un ka Faluņgun praktizētāji ir bijuši viens un, iespējams, galvenais orgānu piegādes avots; tā kā Ķīnas valdība atteicās liecināt Tribunālā;

| I. | tā kā lielā paļaušanās uz nāvi notiesāto un dzīvo ieslodzīto izmantošanu kā transplantācijas orgānu avotu ir saistīta ar plašu nepieņemamu cilvēktiesību un medicīniskās ētikas pārkāpumu klāstu; |
| --- | --- |

I.

tā kā lielā paļaušanās uz nāvi notiesāto un dzīvo ieslodzīto izmantošanu kā transplantācijas orgānu avotu ir saistīta ar plašu nepieņemamu cilvēktiesību un medicīniskās ētikas pārkāpumu klāstu;

| J. | tā kā saskaņā ar ANO cilvēktiesību ekspertu 2021. gada 10. jūnija paziņojumu ir ticama informācija, ka aizturētajiem no etniskajām, lingvistiskajām vai reliģiskajām minoritātēm bez viņu brīvas, brīvprātīgas un apzinātas piekrišanas Ķīnā ir veiktas medicīniskas pārbaudes, tostarp asins analīzes un orgānu pārbaudes, piemēram, ultraskaņas un rentgena izmeklējumi, kas ir būtiski, lai pārbaudītu transplantācijas orgānu saderību; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar ANO cilvēktiesību ekspertu 2021. gada 10. jūnija paziņojumu ir ticama informācija, ka aizturētajiem no etniskajām, lingvistiskajām vai reliģiskajām minoritātēm bez viņu brīvas, brīvprātīgas un apzinātas piekrišanas Ķīnā ir veiktas medicīniskas pārbaudes, tostarp asins analīzes un orgānu pārbaudes, piemēram, ultraskaņas un rentgena izmeklējumi, kas ir būtiski, lai pārbaudītu transplantācijas orgānu saderību;

| K. | tā kā ANO cilvēktiesību eksperti jau iepriekš — 2006. un 2007. gadā — ir apsprieduši šo jautājumu ar Ķīnas valdību; tā kā Ķīnas valdības atbildēs trūka datu, piemēram, informācijas par transplantācijas operācijās izmantoto orgānu avotiem vai informācijas apmaiņas sistēmām, kas varētu palīdzēt identificēt un aizsargāt šādas nelikumīgas tirdzniecības upurus, kā arī cilvēku orgānu tirgotāju efektīvu atklāšanu un saukšanu pie atbildības; |
| --- | --- |

K.

tā kā ANO cilvēktiesību eksperti jau iepriekš — 2006. un 2007. gadā — ir apsprieduši šo jautājumu ar Ķīnas valdību; tā kā Ķīnas valdības atbildēs trūka datu, piemēram, informācijas par transplantācijas operācijās izmantoto orgānu avotiem vai informācijas apmaiņas sistēmām, kas varētu palīdzēt identificēt un aizsargāt šādas nelikumīgas tirdzniecības upurus, kā arī cilvēku orgānu tirgotāju efektīvu atklāšanu un saukšanu pie atbildības;

| L. | tā kā Ķīnas valdība ir noraidījusi apsūdzības saistībā ar orgānu izņemšanu, jo īpaši, savā atbildē ANO augstās cilvēktiesību komisāres birojam, un ir atkārtoti un kategoriski noliegusi, ka Faluņgun praktizētāji ir nogalināti to orgānu dēļ, |
| --- | --- |

L.

tā kā Ķīnas valdība ir noraidījusi apsūdzības saistībā ar orgānu izņemšanu, jo īpaši, savā atbildē ANO augstās cilvēktiesību komisāres birojam, un ir atkārtoti un kategoriski noliegusi, ka Faluņgun praktizētāji ir nogalināti to orgānu dēļ,

| 1. | pauž nopietnas bažas par ziņojumiem par Ķīnas Tautas Republikā praktizētu pastāvīgu, sistemātisku, necilvēcīgu un valsts īstenotu orgānu izņemšanu no ieslodzītajiem un, konkrētāk, no Faluņgun praktizētājiem un citu minoritāšu, piemēram, uiguru, tibetiešu un kristiešu, pārstāvjiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka Ķīna ir ratificējusi Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, kurā paredzēts pilnīgs un saistošs spīdzināšanas un citas nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai sodīšanas aizliegums; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka Ķīnas Tautas Republikā praktizētā orgānu izņemšana no dzīviem ieslodzītajiem, kam piespriests nāvessods, un pārliecības dēļ ieslodzītajiem var būt noziegumi pret cilvēci, kā definēts Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu 7. pantā; mudina Ķīnas Tautas Republiku parakstīt Romas statūtus un pievienoties tiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Ķīnas iestādes nekavējoties reaģēt uz apgalvojumiem par orgānu izņemšanu un ļaut veikt neatkarīgu uzraudzību, izmantojot starptautiskos cilvēktiesību mehānismus, tostarp ANO augstās cilvēktiesību komisāres biroju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž bažas par neatkarīgas uzraudzības trūkumu attiecībā uz to, vai ieslodzītie vai aizturētie sniedz derīgu piekrišanu orgānu ziedošanai; nosoda to, ka Ķīnas varas iestādes nav sniegušas informāciju par ziņojumiem, ka mirušo aizturēto un ieslodzīto ģimenēm tiek liegts pieprasīt savu radinieku ķermeņus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina Ķīnas iestādes pieprasīt un nodrošināt ieslodzīto vai aizturēto personu brīvu un apzinātu piekrišanu saistībā ar medicīniskajām pārbaudēm un pieņemt starptautiskajām konvencijām atbilstīgu tiesisko regulējumu par brīvprātīgu un pārredzamu orgānu ziedošanas sistēmu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina ES un tās dalībvalstis katrā cilvēktiesību dialogā izvirzīt jautājumu par orgānu izņemšanu Ķīnā; uzstāj, ka ES un tās dalībvalstīm ir publiski jānosoda Ķīnā novērotie ar orgānu transplantāciju saistītie pārkāpumi; aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai nepieļautu, ka to iedzīvotāji dodas transplantātu tūrisma braucienos uz Ķīnu, un lai palielinātu to iedzīvotāju informētību par šo jautājumu, kuri dodas uz Ķīnu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē ANO augstās cilvēktiesību komisāres Michelle Bachelet vizīti Ķīnā; mudina ANO šīs vizītes laikā turpināt izmeklēšanu par cilvēku orgānu tirdzniecību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina ES un tās dalībvalstis sadarbībā ar trešām valstīm, jo īpaši ar partneriem Persijas līča reģionā, kurā Ķīnas transplantācijas centri ir reklamējuši uiguru un musulmaņu minoritāšu izcelsmes “halālos orgānus”, pievērsties jautājumam par orgānu piespiedu izņemšanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Ķīnu pilnībā ievērot PVO prasības attiecībā uz orgānu ieguves ceļu pārredzamību un izsekojamību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to konvencijās un sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm, tostarp ar Ķīnu, veselības un pētniecības jomā tiek ievēroti ES ētikas principi attiecībā uz orgānu ziedošanu un cilvēka ķermeņa elementu un produktu izmantošanu zinātniskiem mērķiem; aicina attiecīgās dalībvalstu iestādes izvērtēt un pārskatīt nosacījumus to sadarbībai ar Ķīnas iestādēm transplantācijas medicīnas, pētniecības un apmācības jomā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prasa, lai Ķīnas iestādes nodrošinātu atvērtu, neierobežotu un jēgpilnu piekļuvi ANO augstajai cilvēktiesību komisārei un ANO Cilvēktiesību padomes īpašo procedūru pilnvarotajām personām to braucienā uz Siņdzjanu; aicina Ķīnas valdību šajā jautājumā sadarboties ar ANO organizācijām; mudina ANO Cilvēktiesību padomi prioritārā kārtā risināt jautājumu par orgānu piespiedu izņemšanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, Ķīnas Tautas Republikas valdībai un parlamentam un ANO augstajai cilvēktiesību komisārei. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  OV C 468, 15.12.2016., 208. lpp.

(2)  Pētījums “Proceeding of the Workshop “Organ Harvesting in China””, Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Politikas departaments A — Ekonomikas un zinātnes politika, 2016. gada 12. aprīlis.

(3)  OV L 207, 6.8.2010., 14. lpp.

(4)  https://chinatribunal.com/

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/120

---

P9_TA(2022)0201

Politiskās opozīcijas nemitīgā apspiešana Kambodžā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par politiskās opozīcijas nemitīgo apspiešanu Kambodžā (2022/2658(RSP))

(2022/C 465/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kambodžu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kambodžu,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta par cilvēktiesību situāciju Kambodžā iepriekšējos ziņojumus un paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta par cilvēktiesību situāciju Kambodžā iepriekšējos ziņojumus un paziņojumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. februāra lēmumu no 2020. gada 12. augusta atcelt daļu no tarifa preferencēm, kas Kambodžai piešķirtas saskaņā ar ES tirdzniecības shēmu “Viss, izņemot ieročus” (VII), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. februāra lēmumu no 2020. gada 12. augusta atcelt daļu no tarifa preferencēm, kas Kambodžai piešķirtas saskaņā ar ES tirdzniecības shēmu “Viss, izņemot ieročus” (VII),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas konvenciju par asociāciju brīvību un tiesību aizsardzību, apvienojoties organizācijās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas konvenciju par asociāciju brīvību un tiesību aizsardzību, apvienojoties organizācijās,

| — | ņemot vērā ES delegācijas ANO 2022. gada 29. marta paziņojumu par interaktīviem dialogiem ar īpašo referentu Kambodžas jautājumos ANO Cilvēktiesību padomes 49. sesijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES delegācijas ANO 2022. gada 29. marta paziņojumu par interaktīviem dialogiem ar īpašo referentu Kambodžas jautājumos ANO Cilvēktiesību padomes 49. sesijā,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2021. gada 11. oktobra Rezolūciju 48/23 par konsultāciju pakalpojumiem un tehnisko palīdzību Kambodžai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2021. gada 11. oktobra Rezolūciju 48/23 par konsultāciju pakalpojumiem un tehnisko palīdzību Kambodžai,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību komitejas 2022. gada 30. marta noslēguma apsvērumus par trešo periodisko ziņojumu par Kambodžu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību komitejas 2022. gada 30. marta noslēguma apsvērumus par trešo periodisko ziņojumu par Kambodžu,

| — | ņemot vērā Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti, kas 1997. gada 29. aprīlī tika parakstīts Luksemburgā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti, kas 1997. gada 29. aprīlī tika parakstīts Luksemburgā (1),

| — | ņemot vērā 1991. gada 23. oktobra Visaptverošo Kambodžas miera nolīgumu, jo īpaši tā 15. pantu, kurā pausta apņemšanās Kambodžā ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp šādu apņemšanos pauduši līguma starptautiskie parakstītāji, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1991. gada 23. oktobra Visaptverošo Kambodžas miera nolīgumu, jo īpaši tā 15. pantu, kurā pausta apņemšanās Kambodžā ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp šādu apņemšanos pauduši līguma starptautiskie parakstītāji,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2017. gada 16. novembrī Kambodžas Augstākā tiesa paziņoja par lielākās opozīcijas partijas — Kambodžas Nacionālās glābšanas partijas (CNRP) — likvidāciju; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2017. gada 16. novembrī Kambodžas Augstākā tiesa paziņoja par lielākās opozīcijas partijas — Kambodžas Nacionālās glābšanas partijas (CNRP) — likvidāciju;

| B. | tā kā kopš 2018. gada vēlēšanu priekšvakarā pieņemtā Augstākās tiesas lēmuma likvidēt opozīcijā esošo CNRP Kambodžas valdība ir izvērsusi represijas pret politiskās opozīcijas dalībniekiem, kā rezultātā šie cilvēki devušies trimdā, jo baidās no patvaļīgas apcietināšanas vai atriebības; tā kā 2017. gadā aizsāktās valdības represijas pret neatkarīgiem medijiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un politisko opozīciju turpinājās 2021. un 2022. gadā; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopš 2018. gada vēlēšanu priekšvakarā pieņemtā Augstākās tiesas lēmuma likvidēt opozīcijā esošo CNRP Kambodžas valdība ir izvērsusi represijas pret politiskās opozīcijas dalībniekiem, kā rezultātā šie cilvēki devušies trimdā, jo baidās no patvaļīgas apcietināšanas vai atriebības; tā kā 2017. gadā aizsāktās valdības represijas pret neatkarīgiem medijiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un politisko opozīciju turpinājās 2021. un 2022. gadā;

| C. | tā kā premjerministrs Hun Sen ir bijis pie varas gandrīz nepārtrauktus 37 gadus un valdošajai Kambodžas Tautas partijai ir absolūta vara pār valsti un likumdošanas iestādēm; |
| --- | --- |

C.

tā kā premjerministrs Hun Sen ir bijis pie varas gandrīz nepārtrauktus 37 gadus un valdošajai Kambodžas Tautas partijai ir absolūta vara pār valsti un likumdošanas iestādēm;

| D. | tā kā 2022. gada jūnijā Kambodžā notiek pašvaldību vēlēšanas un paredzams, ka nākamās vispārējās vēlēšanas notiks 2023. gada jūlijā; tā kā pirms pašvaldību vēlēšanām 2022. gada jūnijā un nākamā gada valsts vēlēšanām cilvēktiesību situācija Kambodžā ir kritiskā stāvoklī, jo valdība Covid-19 pasākumu aizsegā ir veikusi pastiprinātas represijas pret politisko opozīciju, žurnālistiem, neatkarīgajiem medijiem un pilsonisko sabiedrību; tā kā Kambodžas Nacionālā vēlēšanu komiteja no 2022. gada 5. jūnija pašvaldību vēlēšanu kandidātu sarakstiem svītrojusi vairāk nekā 100 opozīcijas partijas “Sveces gaisma” (2) kandidātus; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2022. gada jūnijā Kambodžā notiek pašvaldību vēlēšanas un paredzams, ka nākamās vispārējās vēlēšanas notiks 2023. gada jūlijā; tā kā pirms pašvaldību vēlēšanām 2022. gada jūnijā un nākamā gada valsts vēlēšanām cilvēktiesību situācija Kambodžā ir kritiskā stāvoklī, jo valdība Covid-19 pasākumu aizsegā ir veikusi pastiprinātas represijas pret politisko opozīciju, žurnālistiem, neatkarīgajiem medijiem un pilsonisko sabiedrību; tā kā Kambodžas Nacionālā vēlēšanu komiteja no 2022. gada 5. jūnija pašvaldību vēlēšanu kandidātu sarakstiem svītrojusi vairāk nekā 100 opozīcijas partijas “Sveces gaisma” (2) kandidātus;

| E. | tā kā pēc 2020. gada novembrī izsūtītajām tiesas pavēstēm iestādes 2021. gadā sāka masveida tiesas prāvas pret vairāk nekā 100 opozīcijas locekļiem un cilvēktiesību aizstāvjiem par to, ka viņi izmantojuši savas tiesības uz vārda brīvību un miermīlīgu pulcēšanos; tā kā šo prāvu gaitā pieļautie pārkāpumi bija ticamu pierādījumu trūkums, tiesību uz taisnīgu tiesu un pienācīga procesa garantiju pārkāpumi, turklāt vairākus apsūdzētos tiesāja aizmuguriski, pārkāpjot cilvēktiesību garantijas; tā kā pašlaik cietumos ir vairāk nekā 60 cilvēktiesību aizstāvju, tostarp arodbiedrību vadītāji un vides aktīvisti; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēc 2020. gada novembrī izsūtītajām tiesas pavēstēm iestādes 2021. gadā sāka masveida tiesas prāvas pret vairāk nekā 100 opozīcijas locekļiem un cilvēktiesību aizstāvjiem par to, ka viņi izmantojuši savas tiesības uz vārda brīvību un miermīlīgu pulcēšanos; tā kā šo prāvu gaitā pieļautie pārkāpumi bija ticamu pierādījumu trūkums, tiesību uz taisnīgu tiesu un pienācīga procesa garantiju pārkāpumi, turklāt vairākus apsūdzētos tiesāja aizmuguriski, pārkāpjot cilvēktiesību garantijas; tā kā pašlaik cietumos ir vairāk nekā 60 cilvēktiesību aizstāvju, tostarp arodbiedrību vadītāji un vides aktīvisti;

| F. | tā kā 2021. gada martā deviņi augstākie partijas vadītāji, tostarp Sam Rainsy, tika aizmuguriski atzīti par vainīgiem it kā mēģinājumā izdarīt noziedzīgu nodarījumu un uzbrukumā saskaņā ar Kriminālkodeksa 27. un 451. pantu, un viņiem tika piespriests 25 gadu cietumsods; tā kā Sam Rainsy, Mu Sochua un citi opozīcijas politiķi tika tiesāti aizmuguriski, jo viņiem nebija atļauts atgriezties Kambodžā, lai aizstāvētos tiesā; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2021. gada martā deviņi augstākie partijas vadītāji, tostarp Sam Rainsy, tika aizmuguriski atzīti par vainīgiem it kā mēģinājumā izdarīt noziedzīgu nodarījumu un uzbrukumā saskaņā ar Kriminālkodeksa 27. un 451. pantu, un viņiem tika piespriests 25 gadu cietumsods; tā kā Sam Rainsy, Mu Sochua un citi opozīcijas politiķi tika tiesāti aizmuguriski, jo viņiem nebija atļauts atgriezties Kambodžā, lai aizstāvētos tiesā;

| G. | tā kā citas tiesas notika, taču tiesa pret Kem Sokha, kuru atbrīvoja pret drošības naudu, tika atlikta uz gandrīz diviem gadiem, neraugoties uz atkārtotiem lūgumiem to atsākt; tā kā viņa tiesas prāva atsākās 2022. gada janvārī, taču procesa beigas nav paredzamas un pa šo laiku politiķim ir atņemtas viņa politiskās līdzdalības pamattiesības; |
| --- | --- |

G.

tā kā citas tiesas notika, taču tiesa pret Kem Sokha, kuru atbrīvoja pret drošības naudu, tika atlikta uz gandrīz diviem gadiem, neraugoties uz atkārtotiem lūgumiem to atsākt; tā kā viņa tiesas prāva atsākās 2022. gada janvārī, taču procesa beigas nav paredzamas un pa šo laiku politiķim ir atņemtas viņa politiskās līdzdalības pamattiesības;

| H. | tā kā CNRP līderis Kem Sokha tika arestēts 2017. gada septembrī un viņam joprojām tiek izvirzītas izdomātas apsūdzības nodevībā; |
| --- | --- |

H.

tā kā CNRP līderis Kem Sokha tika arestēts 2017. gada septembrī un viņam joprojām tiek izvirzītas izdomātas apsūdzības nodevībā;

| I. | tā kā Pnompeņas apgabala tiesa 2022. gada 17. martā piesprieda valdošās partijas politiskajiem oponentiem cietumsodu uz laiku no pieciem līdz desmit gadiem, nedodot iespēju iemaksāt drošības naudu; tā kā 2022. gada 17. martā Pnompeņas apgabala tiesa notiesāja 20 opozīcijas politiķus un aktīvistus, pamatojoties uz neskaidrām apsūdzībām kūdīšanā un sazvērestībā, un piespriežot viņiem ilgus cietumsodus; |
| --- | --- |

I.

tā kā Pnompeņas apgabala tiesa 2022. gada 17. martā piesprieda valdošās partijas politiskajiem oponentiem cietumsodu uz laiku no pieciem līdz desmit gadiem, nedodot iespēju iemaksāt drošības naudu; tā kā 2022. gada 17. martā Pnompeņas apgabala tiesa notiesāja 20 opozīcijas politiķus un aktīvistus, pamatojoties uz neskaidrām apsūdzībām kūdīšanā un sazvērestībā, un piespriežot viņiem ilgus cietumsodus;

| J. | tā kā 2021. gada novembrī Veourn Veasna, Voeung Samnang un Lanh Thavry, kuri ir gan CNRP atbalstītāji, gan ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos atzīti bēgļi, tika piespiedu kārtā atgriezti Kambodžā no Taizemes un aizturēti sakarā ar apsūdzībām par kūdīšanu un Covid-19 likuma pārkāpumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2021. gada novembrī Veourn Veasna, Voeung Samnang un Lanh Thavry, kuri ir gan CNRP atbalstītāji, gan ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos atzīti bēgļi, tika piespiedu kārtā atgriezti Kambodžā no Taizemes un aizturēti sakarā ar apsūdzībām par kūdīšanu un Covid-19 likuma pārkāpumiem;

| K. | tā kā 2021. gada augustā arodbiedrību līderis Rong Chhun kopā ar bijušajiem politiskās opozīcijas locekļiem Sar Kanika un Ton Nimol tika notiesāts par it kā kūdīšanu izdarīt noziegumu vai izraisīt sociālus nemierus, piespriežot viņiem cietumsodus no 20 mēnešiem līdz 2 gadiem un lielu naudas sodu 400 miljonu riēlu (gandrīz 95 000 EUR) apmērā; tā kā 2021. gada novembrī Rong Chhun, Sar Kanika, Ton Nimol un citi vienlaikus ar viņiem arestētie aktīvisti tika nosacīti atbrīvoti un kopš tā laika ir brīvībā; tā kā valdība centienos izkliedēt miermīlīgos streikus ir atkārtoti un nesamērīgi vērsusies pret to dalībniecēm sievietēm; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2021. gada augustā arodbiedrību līderis Rong Chhun kopā ar bijušajiem politiskās opozīcijas locekļiem Sar Kanika un Ton Nimol tika notiesāts par it kā kūdīšanu izdarīt noziegumu vai izraisīt sociālus nemierus, piespriežot viņiem cietumsodus no 20 mēnešiem līdz 2 gadiem un lielu naudas sodu 400 miljonu riēlu (gandrīz 95 000 EUR) apmērā; tā kā 2021. gada novembrī Rong Chhun, Sar Kanika, Ton Nimol un citi vienlaikus ar viņiem arestētie aktīvisti tika nosacīti atbrīvoti un kopš tā laika ir brīvībā; tā kā valdība centienos izkliedēt miermīlīgos streikus ir atkārtoti un nesamērīgi vērsusies pret to dalībniecēm sievietēm;

| L. | tā kā ir zināmi vairāk nekā 60 politiskie ieslodzītie, kuri tiek turēti pirmstiesas apcietinājumā, savukārt politiskās opozīcijas pārstāvji, kopienu aktīvisti un arodbiedrību dalībnieki tiek apcietināti, aizturēti un nelikumīgi ieslodzīti; tā kā kopš 2015. gada ieslodzīto skaits Kambodžas cietumos ir vairāk nekā dubultojies un saskaņā ar valdības datiem pašlaik tajos atrodas 38 977 cilvēki, kaut gan cietumu oficiālā ietilpība ir 8 804 cilvēki; tā kā šie dramatiski pārpildītie cietumi ir nopietns ieslodzīto tiesību pārkāpums, kuriem bieži vien nav pieejams tīrs ūdens un medicīniskā aprūpe; tā kā valdība arī nespēja veikt pietiekamus pasākumus, lai novērstu lielus Covid-19 uzliesmojumus ieslodzīto vidū; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir zināmi vairāk nekā 60 politiskie ieslodzītie, kuri tiek turēti pirmstiesas apcietinājumā, savukārt politiskās opozīcijas pārstāvji, kopienu aktīvisti un arodbiedrību dalībnieki tiek apcietināti, aizturēti un nelikumīgi ieslodzīti; tā kā kopš 2015. gada ieslodzīto skaits Kambodžas cietumos ir vairāk nekā dubultojies un saskaņā ar valdības datiem pašlaik tajos atrodas 38 977 cilvēki, kaut gan cietumu oficiālā ietilpība ir 8 804 cilvēki; tā kā šie dramatiski pārpildītie cietumi ir nopietns ieslodzīto tiesību pārkāpums, kuriem bieži vien nav pieejams tīrs ūdens un medicīniskā aprūpe; tā kā valdība arī nespēja veikt pietiekamus pasākumus, lai novērstu lielus Covid-19 uzliesmojumus ieslodzīto vidū;

| M. | tā kā saskaņā ar ziņojumiem pieci partijas “Sveces gaisma” kandidāti pēdējo divu mēnešu laikā tikuši ieslodzīti; tā kā citi spiesti atsaukt savu kandidatūru, lai izvairītos no vajāšanām par viltus apsūdzībām, piemēram, sazvērestību plānošanu; tā kā valdība jau iepriekš ir izvirzījusi līdzīgas apsūdzības ar mērķi atbrīvoties no opozīcijas partijām un kandidātiem; tā kā 2021. gadā iestādes atteicās reģistrēt Kambodžas Nacionālo sirds partiju, pret kuras organizatoru pašlaik notiek Iekšlietu ministrijas izmeklēšana; tā kā pēdējās nedēļās Kambodžas Tautas partijas kontrolētā Nacionālā vēlēšanu komiteja lielam skaitam partijas “Sveces gaisma” kandidātu liegusi kandidēt gaidāmajās vēlēšanās; tā kā vairāku nolēmumu rezultātā 11 pašvaldībās anulēti kandidātu saraksti kopumā; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar ziņojumiem pieci partijas “Sveces gaisma” kandidāti pēdējo divu mēnešu laikā tikuši ieslodzīti; tā kā citi spiesti atsaukt savu kandidatūru, lai izvairītos no vajāšanām par viltus apsūdzībām, piemēram, sazvērestību plānošanu; tā kā valdība jau iepriekš ir izvirzījusi līdzīgas apsūdzības ar mērķi atbrīvoties no opozīcijas partijām un kandidātiem; tā kā 2021. gadā iestādes atteicās reģistrēt Kambodžas Nacionālo sirds partiju, pret kuras organizatoru pašlaik notiek Iekšlietu ministrijas izmeklēšana; tā kā pēdējās nedēļās Kambodžas Tautas partijas kontrolētā Nacionālā vēlēšanu komiteja lielam skaitam partijas “Sveces gaisma” kandidātu liegusi kandidēt gaidāmajās vēlēšanās; tā kā vairāku nolēmumu rezultātā 11 pašvaldībās anulēti kandidātu saraksti kopumā;

| N. | tā kā 2021. gada martā valdība pieņēma jaunu plašu likumu par pasākumiem Covid-19 un citu nopietnu, bīstamu un lipīgu slimību izplatības novēršanai, kas ļauj piespriest līdz pat 20 gadu cietumsodu un citus nesamērīgus sodus par Covid-19 pasākumu pārkāpumiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2021. gada martā valdība pieņēma jaunu plašu likumu par pasākumiem Covid-19 un citu nopietnu, bīstamu un lipīgu slimību izplatības novēršanai, kas ļauj piespriest līdz pat 20 gadu cietumsodu un citus nesamērīgus sodus par Covid-19 pasākumu pārkāpumiem;

| O. | tā kā valdība 2021. gada februārī pieņēma apakšdekrētu, ar ko tiek pastiprināta interneta kontrole un paplašināta pret valdību kritiski noskaņoto interneta lietotāju uzraudzība tiešsaistē; tā kā 2022. gada martā valdība paziņoja, ka uz nenoteiktu laiku atliek apakšdekrēta īstenošanu, |
| --- | --- |

O.

tā kā valdība 2021. gada februārī pieņēma apakšdekrētu, ar ko tiek pastiprināta interneta kontrole un paplašināta pret valdību kritiski noskaņoto interneta lietotāju uzraudzība tiešsaistē; tā kā 2022. gada martā valdība paziņoja, ka uz nenoteiktu laiku atliek apakšdekrēta īstenošanu,

| 1. | nosoda premjerministra Hun Sen un viņa pārstāvētās Kambodžas Tautas partijas organizēto kriminālvajāšanu, kas par viedokļa paušanu tiek vērsta pret opozīcijas politiķiem, arodbiedrību pārstāvjiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem, vides aktīvistiem, studentiem un citām personām; aicina Kambodžas premjerministru un viņa vadīto valdību nekavējoties izbeigt opozīcijas locekļu, arodbiedrību pārstāvju, cilvēktiesību aizstāvju, plašsaziņas līdzekļu un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku jebkāda veida iebiedēšanu un vajāšanu, cita starpā — tiesisko vajāšanu; aicina drošības spēkus atturēties no nevajadzīga un pārmērīga spēka pielietošanas pret tiem, kas piedalās miermīlīgos protestos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nosoda CNRP likvidāciju un atkārtoti aicina nekavējoties atcelt apsūdzības pret Kem Sokha, Sam Rainsy, Mu Sochua un citām opozīcijā esošām amatpersonām; mudina Kambodžas iestādes nekavējoties atbrīvot visus cilvēkus, kas ieslodzīti pārliecības dēļ, kā arī ieslodzītos, kas aizturēti par likumīga darba veikšanu vai savu tiesību īstenošanu, tai skaitā žurnālistus, cilvēktiesību aizstāvjus, vides aktīvistus un arodbiedrību pārstāvjus; aicina Kambodžas iestādes veikt neatkarīgu izmeklēšanu saistībā ar visiem apgalvojumiem par opozīcijas partiju locekļu un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku vajāšanu, iebiedēšanu, patvaļīgu aizturēšanu un pakļaušanu vardarbības un spīdzināšanas aktiem un saukt vainīgos pie atbildības; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka politiskās opozīcijas locekļu, pilsoniskās sabiedrības aktīvistu, cilvēktiesību aizstāvju, žurnālistu un parasto pilsoņu tiesas procesi norisinās pilnīgā pretrunā starptautiskajiem taisnīgas tiesas standartiem; aicina valdību reformēt politizēto tiesu sistēmu, nodrošināt visiem tiesības uz pienācīgu procesu un nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus politieslodzītos; aicina Kambodžas iestādes nodrošināt pilnīgu tiesu sistēmas neatkarību un objektivitāti un veikt efektīvus juridiskus un citus pasākumus, lai novērstu cietumu milzīgo pārpildītību, cita starpā, izbeidzot pirmstiesas apcietinājumu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina Kambodžas iestādes nodrošināt, lai tiktu nekavējoties un objektīvi izmeklētas visas apsūdzības par prettiesisku nogalināšanu, arī Sin Khon un Kem Ley lietas, un lai vainīgie tiktu saukti pie atbildības; aicina Kambodžas iestādes veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu un izbeigtu šādu nogalināšanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž dziļas bažas par regresu cilvēktiesību jomā Kambodžā, ņemot vērā gaidāmās vietējās vēlēšanas 2022. gada jūnijā un valsts vēlēšanas 2023. gadā, cita starpā par ierobežojumiem neatkarīgai ziņošanai, kriminālatbildības noteikšanu par vārda brīvības izmantošanu un miermīlīgas pulcēšanās faktisku aizliegumu; mudina Kambodžas iestādes izbeigt visus nelikumīgos ierobežojumus cilvēku dalībai sabiedriskajā dzīvē un nodrošināt, ka visas politiskās partijas var īstenot vienlīdzīgu, brīvu un pārredzamu vēlēšanu kampaņu, sākot ar gaidāmajām pašvaldību vēlēšanām 2022. gada 5. jūnijā un valsts vēlēšanām 2023. gada jūlijā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž dziļas bažas par valdības veikto uzraudzību tiešsaistē un vārda brīvības un tiesību uz privātumu apdraudējumu; aicina Kambodžas iestādes atcelt 2022. gada februāra likumu par valsts interneta vārteju, kas valdībai ļauj uzraudzīt visas darbības internetā un paātrināt tiesvedību pret personām, kuras ziņo par valdības vai policijas darbībām; aicina Kambodžas valdību atcelt visus represīvos tiesību aktus, jo īpaši likumu par politiskajām partijām, arodbiedrību likumu un visus citus tiesību aktus, kas ierobežo vārda brīvību un politiskās brīvības, un tos, kas pilnībā neatbilst starptautiskajiem standartiem un Kambodžas starptautiskajām saistībām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž bažas par to, ka pastiprinās represijas pret vides aktīvistiem, arī zemes tiesību aktīvistiem, pret kuriem notika īpaša vēršanās nesenajos masveida tiesas procesos; šajā sakarībā pauž dziļu nožēlu par to, ka saskaņā ar saņemto informāciju pandēmijas laikā paātrinājās nelikumīga mežizstrāde Kambodžas aizsargājamajos mežos, un prasa ES un dalībvalstīm veicināt starptautisku koordināciju, lai novērstu jebkādu neatļautu preču nelikumīgu eksportu no Kambodžas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina ES reģistrētiem uzņēmumiem, ka tiem ir jāveic pienācīga pārbaude cilvēktiesību un vides aspektā un jānodrošina, ka tiem nav saiknes ar politiskajiem vadītājiem vai drošības spēku vadītājiem, kas ir atbildīgi par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un Kambodžas opozīcijas izformēšanu un turpmāku apspiešanu, kā arī ar struktūrām, kuras ir šo vadītāju īpašumā vai kuras tie kontrolē, un struktūrām, kas gūst labumu no nelikumīgas mežizstrādes un zemes sagrābšanas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ņemot vērā Kambodžas kā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) priekšsēdētājas lomu, aicina ES, dalībvalstis un starptautisko sabiedrību izmantot iespēju izdarīt spiedienu un veikt publiskas darbības ar mērķi sniegt aizsardzību aktīvistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, kā arī atbalstīt politiskās partijas to pūliņos no jauna padarīt pieejamu zināmu daļu politiskās un pilsoniskās telpas, gaidot drīzumā notiekošās pašvaldību vēlēšanas 2022. gada 5. jūnijā un valsts vēlēšanas 2023. gadā; uzsver, ka jaunākie notikumi vēl vairāk mazina Kambodžas valdības uzticamību kā ASEAN priekšsēdētājai un attiecībā uz pozitīvas cilvēktiesību programmas īstenošanu reģionā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkārtoti aicina Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos cieši uzraudzīt stāvokli Kambodžā, jo īpaši ar mērķi nodrošināt, ka partija “Sveces gaisma” netiek likvidēta ar tikpat absurdiem nosacījumiem kā CNRP; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkārtoti aicina noteikt mērķtiecīgas sankcijas un mudina Padomi pieņemt pret politiskajiem vadītājiem un drošības spēku vadītājiem vērstus ierobežojošus pasākumus, cita starpā ceļošanas aizliegumus un aktīvu iesaldēšanu, kā arī vērsties pret viņu ekonomiskajām interesēm saskaņā ar ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu, lai prasītu atbildību no visām personām, kas ir atbildīgas par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un opozīcijas izformēšanu un turpmāku apspiešanu Kambodžā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju ļoti cieši uzraudzīt gaidāmās vietējās vēlēšanas un būt gatavai izmantot visus pieejamos instrumentus, arī pilnībā apturēt Kambodžas statusu saskaņā ar shēmu “Viss, izņemot ieročus”, kā arī piemērot citas sankcijas, ja vēlēšanu novērotāji gūs pierādījumus par negodīgām vēlēšanām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina Komisiju visos kontaktos ar Kambodžas valdību uzstāt uz skaidri definētiem cilvēktiesību kritērijiem un šajā rezolūcijā uzsvērtos problemātiskos jautājumus iekļaut kā daļu no pašreizējās pastiprinātās sadarbības ar Kambodžas iestādēm, arī attiecībā uz Kambodžas statusu saskaņā ar shēmu “Viss, izņemot ieročus”; aicina Komisiju cieši uzraudzīt situāciju un novērtēt shēmas “Viss, izņemot ieročus” daļējas atcelšanas ietekmi uz visneaizsargātākajām pilsoniskās sabiedrības grupām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju uzraudzīt visu divpusējo finansiālo atbalstu Kambodžas valdībai un nodrošināt, lai divpusējo finansiālo atbalstu saņemtu Kambodžas pilsoniskās sabiedrības organizācijas un opozīcijas partijas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, ASEAN ģenerālsekretāram, kā arī Kambodžas valdībai, premjerministram un Nacionālajai asamblejai. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OV L 269, 19.10.1999., 18. lpp.

(2)  CNRP tika izveidota 2012. gadā, apvienojoties partijas “Sveces gaisma” un Cilvēktiesību partijai. Pēc CNRP piespiedu likvidēšanas 2017. gadā atjaunotā partija “Sveces gaisma” kļuva par galveno opozīcijas partiju Kambodžā.

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/124 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/124

---

P9_TA(2022)0202

Konkurences politika – 2021. gada ziņojums

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par 2021. gada ziņojumu par konkurences politiku (2021/2185(INI))

(2022/C 465/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 101. līdz 109. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 101. līdz 109. pantu,

| — | ņemot vērā attiecīgos Komisijas noteikumus, pamatnostādnes, rezolūcijas, sabiedriskās apspriešanas, paziņojumus un dokumentus par konkurenci, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgos Komisijas noteikumus, pamatnostādnes, rezolūcijas, sabiedriskās apspriešanas, paziņojumus un dokumentus par konkurenci,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 7. jūlijā publicēto 2020. gada ziņojumu par konkurences politiku (COM(2021)0373) un Komisijas dienestu darba dokumentu, kas kā pavaddokuments publicēts tajā pašā dienā (SWD(2021)0177), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 7. jūlijā publicēto 2020. gada ziņojumu par konkurences politiku (COM(2021)0373) un Komisijas dienestu darba dokumentu, kas kā pavaddokuments publicēts tajā pašā dienā (SWD(2021)0177),

| — | ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par ES konkurences politiku — 2020. gada ziņojums (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par ES konkurences politiku — 2020. gada ziņojums (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas Atzinumu ECON-VII/015 par Eiropas Komisijas 2020. gada ziņojumu par konkurences politiku (COM(2021)0373), kas publicēts 2021. gada 7. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas Atzinumu ECON-VII/015 par Eiropas Komisijas 2020. gada ziņojumu par konkurences politiku (COM(2021)0373), kas publicēts 2021. gada 7. jūlijā,

| — | ņemot vērā Komisijas pasākumus saistībā ar Parlamenta 2020. gada 18. jūnija rezolūciju par 2019. gada ziņojumu par konkurences politiku (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas pasākumus saistībā ar Parlamenta 2020. gada 18. jūnija rezolūciju par 2019. gada ziņojumu par konkurences politiku (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. marta, 2020. gada 3. aprīļa, 2020. gada 8. maija, 2020. gada 29. jūnija, 2020. gada 13. oktobra, 2021. gada 28. janvāra un 2021. gada 18. novembra paziņojumus par pagaidu regulējumu valsts atbalsta pasākumiem, ar ko atbalsta ekonomiku pašreizējā Covid-19 uzliesmojuma situācijā (C(2021)8442), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. marta, 2020. gada 3. aprīļa, 2020. gada 8. maija, 2020. gada 29. jūnija, 2020. gada 13. oktobra, 2021. gada 28. janvāra un 2021. gada 18. novembra paziņojumus par pagaidu regulējumu valsts atbalsta pasākumiem, ar ko atbalsta ekonomiku pašreizējā Covid-19 uzliesmojuma situācijā (C(2021)8442),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 5. maija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu (COM(2021)0223), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 5. maija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu (COM(2021)0223),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 23. novembra pirmo gada ziņojumu par ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 23. novembra pirmo gada ziņojumu par ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanu (3),

| — | ņemot vērā tiesību aktu kopumu, kas ietver Komisijas 2020. gada 15. decembra priekšlikumus Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (digitālo pakalpojumu tiesību akts) (COM(2020)0825) un par par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē (Digitālo tirgu tiesību akts) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tiesību aktu kopumu, kas ietver Komisijas 2020. gada 15. decembra priekšlikumus Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (digitālo pakalpojumu tiesību akts) (COM(2020)0825) un par par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē (Digitālo tirgu tiesību akts) (COM(2020)0842),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2019/1 par apstākļu nodrošināšanu nolūkā dot dalībvalstu konkurences iestādēm iespēju efektīvāk izpildīt konkurences noteikumus un par iekšējā tirgus pienācīgas darbības nodrošināšanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2019/1 par apstākļu nodrošināšanu nolūkā dot dalībvalstu konkurences iestādēm iespēju efektīvāk izpildīt konkurences noteikumus un par iekšējā tirgus pienācīgas darbības nodrošināšanu (4),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 12. jūlija darba dokumentu par Komisijas 1997. gada 9. decembra paziņojuma par jēdziena “konkrētais tirgus” definīciju Kopienas konkurences tiesību nolūkos novērtējumu (SWD(2021)0199), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 12. jūlija darba dokumentu par Komisijas 1997. gada 9. decembra paziņojuma par jēdziena “konkrētais tirgus” definīciju Kopienas konkurences tiesību nolūkos novērtējumu (SWD(2021)0199),

| — | ņemot vērā Konkurences ģenerāldirektorāta (COMP ĢD) uzdevumā sagatavoto atbalsta pētījumu, kas pievienots Komisijas paziņojuma par konkrētā tirgus definīciju Kopienas konkurences tiesību aktu piemērošanas nolūkā izvērtējumam un kas publicēts 2021. gada jūnijā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konkurences ģenerāldirektorāta (COMP ĢD) uzdevumā sagatavoto atbalsta pētījumu, kas pievienots Komisijas paziņojuma par konkrētā tirgus definīciju Kopienas konkurences tiesību aktu piemērošanas nolūkā izvērtējumam un kas publicēts 2021. gada jūnijā (5),

| — | ņemot vērā COMP ĢD uzdevumā sagatavoto īpašo padomdevēju ziņojumu “Konkurences politika digitālajam laikmetam”, kas publicēts 2019. gadā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā COMP ĢD uzdevumā sagatavoto īpašo padomdevēju ziņojumu “Konkurences politika digitālajam laikmetam”, kas publicēts 2019. gadā (6),

| — | ņemot vērā ziņojumu “Patērētāju neaizsargātība galvenajos Eiropas Savienības tirgos” (7), ko sagatavojis Komisijas Tiesiskuma un patērētāju ģenerāldirektorāts un kas publicēts 2016. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu “Patērētāju neaizsargātība galvenajos Eiropas Savienības tirgos” (7), ko sagatavojis Komisijas Tiesiskuma un patērētāju ģenerāldirektorāts un kas publicēts 2016. gadā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 18. novembra paziņojumu “Jauno problēmu risināšanai piemērota konkurences politika” (COM(2021)0713) un tā pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 18. novembra paziņojumu “Jauno problēmu risināšanai piemērota konkurences politika” (COM(2021)0713) un tā pielikumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu un ceļvedi “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu un ceļvedi “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 21. decembra paziņojumu “Pamatnostādnes par valsts atbalstu klimata, vides aizsardzības un enerģētikas pasākumiem (2022)” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 21. decembra paziņojumu “Pamatnostādnes par valsts atbalstu klimata, vides aizsardzības un enerģētikas pasākumiem (2022)” (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 6. decembra paziņojumu “Pamatnostādnes par valsts atbalstu, lai veicinātu riska finansējuma ieguldījumus” (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 6. decembra paziņojumu “Pamatnostādnes par valsts atbalstu, lai veicinātu riska finansējuma ieguldījumus” (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 9. decembra paziņojumu “Pamatnostādnes par ES konkurences tiesību piemērošanu koplīgumiem, kuros paredzēti individuālo pašnodarbināto personu darba nosacījumi” (C(2021)8838), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 9. decembra paziņojumu “Pamatnostādnes par ES konkurences tiesību piemērošanu koplīgumiem, kuros paredzēti individuālo pašnodarbināto personu darba nosacījumi” (C(2021)8838),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” (COM(2020)0102) un tās 2021. gada 5. maija paziņojumu, ar ko minētā stratēģija tiek atjaunināta (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” (COM(2020)0102) un tās 2021. gada 5. maija paziņojumu, ar ko minētā stratēģija tiek atjaunināta (COM(2021)0350),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 23. jūlija Regulu (ES) 2021/1237, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 23. jūlija Regulu (ES) 2021/1237, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (11),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. decembra paziņojumu Komisijai par satura apstiprināšanu Komisijas paziņojuma projektam “Pamatnostādnes par valsts atbalstu klimata, vides aizsardzības un enerģētikas pasākumiem (2022)” (C(2021)9817), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. decembra paziņojumu Komisijai par satura apstiprināšanu Komisijas paziņojuma projektam “Pamatnostādnes par valsts atbalstu klimata, vides aizsardzības un enerģētikas pasākumiem (2022)” (C(2021)9817),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. oktobra rezolūciju par pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu klimatam, enerģētikai un vides aizsardzībai (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. oktobra rezolūciju par pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu klimatam, enerģētikai un vides aizsardzībai (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu 24/2020 “Komisijas īstenotā ES uzņēmumu apvienošanās kontrole un pretmonopola procedūras: nepieciešamība pastiprināt tirgus pārraudzību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu 24/2020 “Komisijas īstenotā ES uzņēmumu apvienošanās kontrole un pretmonopola procedūras: nepieciešamība pastiprināt tirgus pārraudzību”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 26. marta paziņojumu “Norādījumi par Apvienošanās regulas 22. pantā minētā lietu nodošanas mehānisma piemērošanu konkrētām lietu kategorijām” (C(2021)1959), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 26. marta paziņojumu “Norādījumi par Apvienošanās regulas 22. pantā minētā lietu nodošanas mehānisma piemērošanu konkrētām lietu kategorijām” (C(2021)1959),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 9. jūlija paziņojumu par satura apstiprinājumu Komisijas regulas projektam par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu vertikālo nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijām (C(2021)5026) un tā pielikumu, kā arī pielikumu Komisijas 2021. gada 9. jūlija paziņojumam par Komisijas paziņojumu: Pamatnostādnes vertikālo ierobežojumu jomā (C(2021)5038), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 9. jūlija paziņojumu par satura apstiprinājumu Komisijas regulas projektam par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu vertikālo nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijām (C(2021)5026) un tā pielikumu, kā arī pielikumu Komisijas 2021. gada 9. jūlija paziņojumam par Komisijas paziņojumu: Pamatnostādnes vertikālo ierobežojumu jomā (C(2021)5038),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. jūlija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (COM(2021)0564), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. jūlija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (COM(2021)0564),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0064/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0064/2022),

| A. | tā kā ES konkurences politikai, jo īpaši nenoteiktības un divējādās pārkārtošanās laikā, ir izšķiroša nozīme, jo tā palīdz nodrošināt efektīvu konkurenci, kas veicina inovāciju, jaunas darbvietas, izaugsmi, konkurētspēju un uzņēmējdarbības garu, rada taisnīgus ekonomiskos apstākļus, jo īpaši veicinot inovāciju, kas palīdz izstrādāt jaunas tehnoloģijas, kuras savukārt mums var palīdzēt paveikt vairāk, vienlaikus nodarot mazāku kaitējumu videi un atbalstot resursu efektīvu sadalījumu, patērētājiem nodrošināt lielākas izvēles iespējas un godīgas cenas un stiprināt vienotā tirgus noturību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES konkurences politikai, jo īpaši nenoteiktības un divējādās pārkārtošanās laikā, ir izšķiroša nozīme, jo tā palīdz nodrošināt efektīvu konkurenci, kas veicina inovāciju, jaunas darbvietas, izaugsmi, konkurētspēju un uzņēmējdarbības garu, rada taisnīgus ekonomiskos apstākļus, jo īpaši veicinot inovāciju, kas palīdz izstrādāt jaunas tehnoloģijas, kuras savukārt mums var palīdzēt paveikt vairāk, vienlaikus nodarot mazāku kaitējumu videi un atbalstot resursu efektīvu sadalījumu, patērētājiem nodrošināt lielākas izvēles iespējas un godīgas cenas un stiprināt vienotā tirgus noturību;

| B. | tā kā Savienības konkurences politikas mērķis ir nodrošināt konkurences aizsardzību iekšējā tirgū; tā kā konkurences politikai ir nenoliedzama ietekme uz to galalietotāju konkrētajām ekonomiskajām interesēm, kuri iegādājas preces vai pakalpojumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā Savienības konkurences politikas mērķis ir nodrošināt konkurences aizsardzību iekšējā tirgū; tā kā konkurences politikai ir nenoliedzama ietekme uz to galalietotāju konkrētajām ekonomiskajām interesēm, kuri iegādājas preces vai pakalpojumus;

| C. | tā kā Komisija nevilcinoties reaģēja uz Covid-19 krīzes uzliesmojumu, pieņemot specifiskus konkurences noteikumus, kuriem būtu jāpaliek pagaidu noteikumu statusā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija nevilcinoties reaģēja uz Covid-19 krīzes uzliesmojumu, pieņemot specifiskus konkurences noteikumus, kuriem būtu jāpaliek pagaidu noteikumu statusā;

| D. | tā kā konkurences politikai jārosina uzņēmumi investēt modernākā digitālajā infrastruktūrā un rīkos (piemēram, mākoņtehnoloģijās, mikroprocesoros un mākslīgajā intelektā), kā arī mazāk piesārņojošās un efektīvākās ražošanas tehnoloģijās un ieviest šādu infrastruktūru, rīkus un tehnoloģijas; |
| --- | --- |

D.

tā kā konkurences politikai jārosina uzņēmumi investēt modernākā digitālajā infrastruktūrā un rīkos (piemēram, mākoņtehnoloģijās, mikroprocesoros un mākslīgajā intelektā), kā arī mazāk piesārņojošās un efektīvākās ražošanas tehnoloģijās un ieviest šādu infrastruktūru, rīkus un tehnoloģijas;

| E. | tā kā Komisijai ir vajadzīgs atbilstošs un efektīvs instrumentu, metožu un rīku kopums, lai nodrošinātu precīzu konkurences politikas izpildi un panāktu konkurences noteikumu izpildi, un pienācīgi nodrošinātu to vienādu īstenošanu un tādējādi dotu ieguldījumu galveno politikas prioritāšu īstenošanā; tā kā Komisijai jārīkojas neatkarīgi un objektīvi, lai saglabātu ES konkurences politikas ticamību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisijai ir vajadzīgs atbilstošs un efektīvs instrumentu, metožu un rīku kopums, lai nodrošinātu precīzu konkurences politikas izpildi un panāktu konkurences noteikumu izpildi, un pienācīgi nodrošinātu to vienādu īstenošanu un tādējādi dotu ieguldījumu galveno politikas prioritāšu īstenošanā; tā kā Komisijai jārīkojas neatkarīgi un objektīvi, lai saglabātu ES konkurences politikas ticamību;

| F. | tā kā pienācīgs konkurences politikas tiesiskais regulējums ir būtisks, lai padarītu visu Eiropas tirgu pievilcīgāku starptautisku uzņēmumu un investoru darbībai ES, kā arī lai veicinātu spēcīgāku ES ražošanas struktūru un Savienībā radītu darbvietas; |
| --- | --- |

F.

tā kā pienācīgs konkurences politikas tiesiskais regulējums ir būtisks, lai padarītu visu Eiropas tirgu pievilcīgāku starptautisku uzņēmumu un investoru darbībai ES, kā arī lai veicinātu spēcīgāku ES ražošanas struktūru un Savienībā radītu darbvietas;

| G. | tā kā ārkārtīgi būtiska nozīme ir dalībvalstu konkurences iestāžu politiskajai neatkarībai, lai nodrošinātu konkurences politikas objektivitāti un ticamību; |
| --- | --- |

G.

tā kā ārkārtīgi būtiska nozīme ir dalībvalstu konkurences iestāžu politiskajai neatkarībai, lai nodrošinātu konkurences politikas objektivitāti un ticamību;

| H. | tā kā Savienības konkurences noteikumu līdzsvarota saskaņošana ar Savienības rūpniecības un starptautiskās tirdzniecības politikas nostādnēm ir ļoti svarīga, lai repatriētu darbības, kas risinās vērtības veidošanas ķēdē, un lai veicinātu globālo konkurētspēju; |
| --- | --- |

H.

tā kā Savienības konkurences noteikumu līdzsvarota saskaņošana ar Savienības rūpniecības un starptautiskās tirdzniecības politikas nostādnēm ir ļoti svarīga, lai repatriētu darbības, kas risinās vērtības veidošanas ķēdē, un lai veicinātu globālo konkurētspēju;

| I. | tā kā digitālie tirgi kļūst arvien koncentrētāki un tiem draud investīciju samazinājums inovācijā un vispārējas nestabilitātes palielinājums, jo pasliktinās tirgus dinamika un palielinās tirgus vara; |
| --- | --- |

I.

tā kā digitālie tirgi kļūst arvien koncentrētāki un tiem draud investīciju samazinājums inovācijā un vispārējas nestabilitātes palielinājums, jo pasliktinās tirgus dinamika un palielinās tirgus vara;

| J. | tā kā enerģētikas produktu cenas Eiropā ir sasniegušas nepieredzēti augstu līmeni un gāze 2021. gada rudenī kļuva par 400 % dārgāka nekā tā paša gada pavasarī, ko cita starpā izraisīja globālās konkurences trūkums gāzes piegādes tirgū; |
| --- | --- |

J.

tā kā enerģētikas produktu cenas Eiropā ir sasniegušas nepieredzēti augstu līmeni un gāze 2021. gada rudenī kļuva par 400 % dārgāka nekā tā paša gada pavasarī, ko cita starpā izraisīja globālās konkurences trūkums gāzes piegādes tirgū;

| K. | tā kā ES konkurences politikai vajadzētu būt piemērotai ilgtspējīgam divējādās pārkārtošanās procesam; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES konkurences politikai vajadzētu būt piemērotai ilgtspējīgam divējādās pārkārtošanās procesam;

| L. | tā kā starptautiskai apmaiņai un sadarbībai ir būtiska nozīme, lai nonāktu pie globāliem un konkurenci veicinošiem taisnīgiem noteikumiem; tā kā ES konkurences politikai ir jāatbalsta vienotā tirgus integritāte un noturība, vienlaikus veicinot Savienības prioritāšu sasniegšanu, jo īpaši sekmējot koordinētu divējādo digitālo un zaļo pārkārtošanos; |
| --- | --- |

L.

tā kā starptautiskai apmaiņai un sadarbībai ir būtiska nozīme, lai nonāktu pie globāliem un konkurenci veicinošiem taisnīgiem noteikumiem; tā kā ES konkurences politikai ir jāatbalsta vienotā tirgus integritāte un noturība, vienlaikus veicinot Savienības prioritāšu sasniegšanu, jo īpaši sekmējot koordinētu divējādo digitālo un zaļo pārkārtošanos;

| M. | tā kā starptautiskā sadarbība un tādi jauni instrumenti kā Regula par ārvalstu subsīdijām ir būtiski, lai nodrošinātu, ka trešās valstis nav ieinteresētas no konkurences viedokļa kropļojoši subsidēt Savienībā darbojošos uzņēmumus, ko pieļauj vienotā tirgus noteikumi, kuri turpretī šādu praksi aizliedz dalībvalstīm un Eiropas uzņēmumiem; tā kā ES šajā sakarā būtu jāseko un cieši jāuzrauga trešo valstu un struktūru politika un prakse; |
| --- | --- |

M.

tā kā starptautiskā sadarbība un tādi jauni instrumenti kā Regula par ārvalstu subsīdijām ir būtiski, lai nodrošinātu, ka trešās valstis nav ieinteresētas no konkurences viedokļa kropļojoši subsidēt Savienībā darbojošos uzņēmumus, ko pieļauj vienotā tirgus noteikumi, kuri turpretī šādu praksi aizliedz dalībvalstīm un Eiropas uzņēmumiem; tā kā ES šajā sakarā būtu jāseko un cieši jāuzrauga trešo valstu un struktūru politika un prakse;

| N. | tā kā ir ciešāk jākoordinē zaļā kursa regulējumā un Parīzes nolīgumā izvirzītie Savienības politikas mērķi, no vienas puses, un konkurences noteikumi, no otras puses, |
| --- | --- |

N.

tā kā ir ciešāk jākoordinē zaļā kursa regulējumā un Parīzes nolīgumā izvirzītie Savienības politikas mērķi, no vienas puses, un konkurences noteikumi, no otras puses,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | uzsver, ka ir pienācīgi jāņem vērā problēmas, ko rada Covid-19 pandēmija, un ka vadošajam principam vajadzētu būt pakāpeniskai, samērīgai un saprātīgai konkrētu atbalsta pasākumu izbeigšanai, vienlaikus nodrošinot pilnīgu atbilstību ES konkurences noteikumiem, aizsargājot vienlīdzīgus konkurences apstākļus un mūsu uzņēmumu konkurētspēju, jo īpaši attiecībā uz ES rūpniecības vajadzībām; norāda, ka, turpinoties ekonomikas atlabšanai, atbalsta pasākumiem pakāpeniski jākļūst konkrētākiem un galu galā no tiem jāatsakās pilnībā; uzsver, ka jāizvairās no domino efekta un asimetriskas atlabšanas, kā arī no riska, ka vienotajā tirgū varētu rasties vēl lielākas ekonomiskās atšķirības; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka konkurences politikai, kuras mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visos sektoros, tādējādi sekmējot inovāciju un kvalitāti un piedāvājot patērētājiem plašāku izvēli, ir izšķiroša nozīme, lai garantētu vienotā tirgus pareizu darbību; vērš uzmanību uz kaitējošo praksi, kas izriet no ieteiktās mazumtirdzniecības cenu politikas un kas apdraud iekšējo tirgu un konkurenci starp uzņēmumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka ES nevajadzētu būt pārāk atkarīgai no globālajām piegādes ķēdēm, jo īpaši nozarēs, kas atzītas par svarīgām stratēģiskajai autonomijai un noturīgai un ilgtspējīgai ekonomikai, kuras pandēmijas laikā ir izrādījušās nestabilas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda uz Komisijas apspriešanos jautājumā par pamatnostādnēm par ES konkurences tiesību piemērošanu koplīgumiem, kuros paredzēti individuālo pašnodarbināto personu darba nosacījumi; aicina Komisiju pamatnostādnes attiecināt uz visām individuālajām pašnodarbinātajām personām gan tiešsaistē, gan bezsaistē; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka lielāka konkurence preču tirgū samazina peļņas normu un cenu līmeni un tādējādi palīdz normalizēt inflāciju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa izstrādāt efektīvu sistēmu, ko veidotu labi pielāgoti un papildinoši regulatīvie un izpildes instrumenti, lai veicinātu digitālo un zaļo pārkārtošanos, kā arī rūpniecības attīstību un konverģenci, veicinot ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu ES; apgalvo, ka divējādajai pārkārtošanās ir jābūt darbvietu radīšanas procesam un iespējai ES uzņēmumiem iegūt konkurences priekšrocības pārkārtošanās īstenošanā, tādējādi palielinot ES konkurētspēju; vērš uzmanību uz Eiropas Klimata aktu, kura mērķus patiešām var sasniegt tikai ar privātām un publiskām investīcijām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka ES konkurences politika ir pierādījusi savu noturīgo efektivitāti, reaģējot uz jaunām norisēm tirgū; prasa izveidot spēcīgu un efektīvu konkurences politiku un nodrošināt tās izpildi, lai ES ekonomika spētu virzīties uz atveseļošanu un ilgtspējīgā, sociāli un teritoriāli iekļaujošā veidā paveiktu divējādo zaļo un digitālo pārkārtošanos; uzsver, ka jebkādiem pielāgojumiem ir jānodrošina, ka ES konkurences politika turpina stimulēt inovāciju divējādās pārkārtošanās procesā, veicināt vienotā tirgus noturību un saglabāt ļoti konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku, vienlaikus nodrošinot, ka patērētāji gūst labumu no taisnīgām cenām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir Eiropas ekonomikas balsts, kas veido 99,8 % no visiem uzņēmumiem ES; norāda, ka lielais ieguldījums darbvietu izveidē un pievienotā vērtība pierāda, ka MVU ir izšķiroša nozīme ES ekonomikas izaugsmes nodrošināšanā un sociālajā integrācijā; pauž nožēlu par to, ka par spīti izaugsmes iespējām, MVU var būt grūti piekļūt finansējumam; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2021. gada ieteikumus par konkurences neitralitāti un aicina Komisiju saglabāt konkurences neitralitāti iekšējā tirgus regulatīvajā vidē; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina, ka pakalpojumi ir ES lielākais ekonomikas sektors bruto pievienotās vērtības ziņā un ka vienotais pakalpojumu tirgus ievērojami atpaliek no vienotā preču tirgus; uzsver nepieciešamību novērst atlikušos nepamatotos šķēršļus vienotā pakalpojumu tirgus attīstībai, tostarp stiprinot konkurences noteikumus; šajā sakarā atzinīgi vērtē Kopīgo iniciatīvu par iekšzemes pakalpojumu regulējumu, ko Pasaules Tirdzniecības organizācija pieņēma, lai samazinātu birokrātisko slogu pakalpojumu tirdzniecībā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina par SVF 2021. gada ziņojumu par konkurenci, inovāciju un iekļaujošu izaugsmi, kurā norādīts, ka konkurences un inovācijas virzītai izaugsmei ir izšķiroša nozīme ražīguma pieauguma veicināšanā un plašas izaugsmes atbalstīšanā; norāda, ka ziņojumā arī teikts, ka inovācijas atbalsta politika varētu arī uzlabot uzņēmējdarbības dinamiku un samazināt tirgus varu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkārtoti apstiprina, ka pašreizējie konkurences instrumenti ir padziļināti jāpārskata un efektīvi jāīsteno un vajadzības gadījumā jāizstrādā jauni instrumenti, kas būtu piemēroti izmeklēšanai digitālajos tirgos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver nepieciešamību pienācīgi risināt jaunās problēmas, palielinot izmeklēšanu efektivitāti, konkurences politikas īstenošanā izmantojot jaunus instrumentus, ko nodrošina datortehnoloģijas (piemēram, lielie dati, mākslīgais intelekts un mašīnmācīšanās/ dziļā mācīšanās); |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka padziļinātajā pārskatā būtu atsevišķi jāpievēršas vienotā tirgus integritātes aizsardzībai, ilgtspējīgas un iekļaujošas ekonomikas izaugsmes veicināšanai patērētāju labā un patērētāju tiesību stiprināšanai gan tiešsaistē, gan bezsaistē; tomēr uzskata, ka ārkārtas noteikumiem nekādā ziņā nevajadzētu radīt iespējas nedz valsts, nedz arī ES publisko finansējumu novirzīt tādu uzņēmumu atbalstam, kuri nav ekonomiski dzīvotspējīgi vai kuru darbība nav sabiedrības stratēģiskās interesēs; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda uz Komisijas modrību, īstenojot valsts atbalsta noteikumus nodokļu jomā un aicina Komisiju saglabāt modrību; tomēr norāda, ka Vispārējā tiesa ir atcēlusi vairākus nesenus Komisijas lēmumus par augsta līmeņa konkurences lietām nodokļu jomā; aicina Komisiju no spriedumiem izdarīt vajadzīgos secinājumus, lai samazinātu atcelšanas risku turpmākajās lietās šajā jomā; |
| --- | --- |

15.

Politikas pasākumi — reakcija uz Covid-19 pandēmiju

| 16. | pieņem zināšanai to, ka uz sešiem mēnešiem ir pagarināts valsts atbalsta pasākumu pagaidu regulējums, ko izveidoja, reaģējot uz Covid-19 krīzi, un kas izstrādāts atveseļošanas paātrināšanai; uzsver, ka pagarināšanas iemesls bija ilgāka Covid-19 krīzes ekonomiskā ietekme vairākās pamatnozarēs jaunu vīrusa paveidu parādīšanās dēļ; atgādina, ka valsts atbalsta shēmas tiek izstrādātas dalībvalstīs, kas uzņēmumiem vienotajā tirgū var radīt nevienlīdzīgus konkurences apstākļus; mudina Komisiju uzraudzīt jebkādu šādu kropļojošu ietekmi; mudina Komisiju cieši uzraudzīt Eiropas rūpniecības stratēģiju un izvairīties no tās iespējamās sadrumstalotības; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk sniegt savlaicīgu valsts atbalsta pagaidu regulējuma novērtējumu, lai Eiropas Parlaments varētu rīkot pamatīgas un uz faktiem balstītas politiskas debates un varētu tikt veikts turpmākais darbs pie ES konkurences politikas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka nacionālie atveseļošanas un noturības plāni (NANP) ir atbilstīgi instrumenti, lai paātrinātu atveseļošanu un veiktu strukturālas pārmaiņas valstu ekonomikās; uzskata, ka darbā ar valsts atbalsta pasākumiem, kas ir daļa no NANP, būtu jāsaglabā elastība un tiem jāpiešķir prioritāte; uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš investīcijām, kas veiktas saskaņā ar NANP, lai nodrošinātu privātā sektora plašāku līdzdalību vidējā termiņā; atgādina, ka NANP pasākumos ir jāievēro visas Atveseļošanas un noturības mehānisma regulā (13) noteiktās prasības, jo īpaši zaļais un digitālais pīlārs; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē plānoto izvērtējumu noteikumiem par veselības un sociālās jomas pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti minēto noteikumu mērķi un ka noteikumi ir mērķim atbilstoši; atgādina, ka iedzīvotājiem ir jāsniedz kvalitatīvi pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkārto aicinājumu, ka valsts atbalstam saistībā ar pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi joprojām ir izšķiroša nozīme vairāku Eiropas kopienu izdzīvošanā, jo īpaši saistībā ar valsts atbalstu, kas paredzēts nošķirtiem, tālākiem vai nomaļiem Savienības reģioniem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver grūtības, ko pandēmija ir radījusi Savienības viesmīlības nozarē; pozitīvi vērtē nozarei paredzēto palīdzību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver to, cik svarīgi ir Komisijai un dalībvalstīm sākt īstenot ceļvedi laikposmam pēc Covid-19 pandēmijas, lai pakāpeniski izbeigtu publisko atbalstu, ko sniedz saistībā ar Covid-19 pandēmiju, un to aizstāt ar nekropļojošu un mērķtiecīgāku valsts atbalstu, lai nekavētu ekonomikas atveseļošanu, konkurētspēju un izaugsmi un nodrošinātu kvalitatīvas darbvietas; uzsver, ka ievērojama valsts atbalsta summa tika piešķirta, lai atbalstītu uzņēmumus pandēmijas ierobežošanas pasākumu seku mazināšanā; uzsver, ka šajā procesā ir jāņem vērā iekšējā tirgus dinamika, kad lielas dalībvalstis spēj sniegt lielāku valsts atbalstu nekā mazākas dalībvalstis, kas var izraisīt vienotā tirgus sadrumstalotību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka atbalsta pasākumi, kas tika īstenoti Covid-19 krīzes laikā, bija ārkārtas un nepieciešami, ņemot vērā nepieredzēto veselības un ekonomikas krīzi, bet ka šis publiskā atbalsta neparasti augstais līmenis nedrīkst kļūt par jauno normu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka ceļvedī laikposmam pēc Covid-19 ir jāņem vērā MVU no lauku un mazāk attīstītiem reģioniem, kuriem jānodrošina piekļuve plašākiem tirgiem, un jānovērš telpiskās problēmas, ko rada nelabvēlīgi ģeogrāfiskie apstākļi, lai šādiem MVU nodrošinātu vienlīdzīgu atbalstu, taisnīgas iespējas un līdzsvarotu attīstību visā vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

24.

Konkurences politika attiecībā uz izpildi un globalizāciju

| 25. | uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt Eiropas uzņēmumu konkurētspēju arvien globālākas konkurences kontekstā, censties panākt savstarpīgumu un nodrošināt godīgu konkurenci vienotajā tirgū; norāda, ka, lemjot par konkrētā tirgus definīciju konkurences un apvienošanās kontroles lietās, rūpīgi jāizvērtē starptautiskā vide; aicina Komisiju izstrādāt iekļaujošu un plašu perspektīvu attiecībā uz konkrēto tirgu, lai Eiropas uzņēmumiem dotu iespēju efektīvi konkurēt globalizētā arēnā; uzsver vajadzību izveidot vienlīdzīgus konkurences apstākļus globālā mērogā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, cik būtisks ir strukturēts globālais dialogs un sadarbība konkurences politikas īstenošanas jomā, jo īpaši attiecībā uz valsts atbalsta jautājumiem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus uzlabot Direktīvā par reglamentēto profesiju samērīguma novērtēšanu (14) iekļauto vienotā tirgus noteikumu izpildi, uzsākot pienākumu neizpildes procedūras; aicina dalībvalstis, piemērojot savus noteikumus, pienācīgi ieviest samērīguma novērtēšanu; uzsver, ka tas, ka netiek pienācīgi īstenoti ES noteikumi par samērīguma novērtēšanu, galu galā varētu radīt neizdevīgu stāvokli patērētājiem, radot pārmērīgas cenas, apdraudot inovatīvu pakalpojumu attīstību vai pat pasliktinot piekļuvi pakalpojumiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu jaunai regulai par ārvalstu subsīdijām, kuras mērķis ir ierobežot potenciāli kropļojošu ietekmi uz vienoto tirgu, novērst izpildes atšķirības, aizsargāt Eiropas Savienības intereses un nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas uzņēmumiem un visiem uzņēmumiem, kas veic darbību vienotajā tirgū, izmantojot ES konkurences tiesību instrumentus un to galvenos elementus; uzsver, ka ir svarīgi veicināt Eiropas tiesisko regulējumu, kas stimulē ārvalstu investīcijas un starptautisko uzņēmumu uzņēmējdarbību ES; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka ES valsts atbalsta noteikumi būtu jāpiemēro visiem uzņēmumiem, kuri veic darbību vienotajā tirgū; uzsver, ka Savienībai arī turpmāk vajadzētu būt atvērtai ārvalstu tiešajām investīcijām, un vērš uzmanību uz mērķtiecīgu politiku un investīcijām, lai repatriētu darbvietas un veicinātu pozitīvu sociālo un vides eksternalitāti; aicina Komisiju saskaņoti veikt apvienošanās pārskatīšanu, ārvalstu tiešo investīciju izvērtēšanu un ārvalstu subsīdiju kontroli; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka valstu nodokļu politika un pasākumi var ietekmēt nodokļu iekasēšanu citās dalībvalstīs; atkārtoti norāda, ka dažkārt ir iespējams nodokļus izmantot kā netiešu valsts atbalstu, tādējādi radot nevienlīdzīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū, un tādēļ uzsver, ka Komisija ir ieteikusi dalībvalstīm nepiešķirt finansiālu atbalstu uzņēmumiem, kas ir saistīti ar nodokļu oāzēm; atgādina par Padomes prasību Komisijai apsvērt, kā novērst kropļojošo ietekmi, ko rada to pretendentu dalība, kuri nodokļu apiešanas nolūkā izmanto nodokļu oāzes; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atgādina, ka empīriskajā analīzē, kas veikta ESAO 2021. gada pētījuma vajadzībām, ir konstatēts, ka vairākās nozarēs jaudas pārpalikumu varētu būt veicinājis finansējums, kas ir zem tirgus cenas, un ka arī subsīdijas, šķiet, negatīvi korelē ar uzņēmumu ražīgumu; norāda, ka ESAO konstatējumi radīja arī nopietnas bažas par pārredzamības trūkumu attiecībā uz finansējumu, kas ir zem tirgus cenas; uzskata, ka ES būtu efektīvi jāvēršas pret šo ārvalstu subsīdiju negatīvo ietekmi uz iekšējo tirgu, ņemot vērā regulējuma iespējamo negatīvo ietekmi, tostarp administratīvo un regulatīvo slogu, pretpasākumus un ietekmi uz investīcijām un izaugsmi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju turpināt stingri un objektīvi īstenot konkurences politiku, vienlaikus tiecoties pēc nepārtraukta konstruktīva dialoga un sadarbības ar līdzīgi domājošiem partneriem un ieinteresētajām personām galvenajos tehnoloģiju un ekonomikas jautājumos; uzsver valsts konkurences iestāžu nozīmi tirgu saglabāšanā un vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanā Covid-19 uzliesmojuma laikā; uzsver to pieaugošo nozīmi jautājumos, kas saistīti ar platformu ekonomiku; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzinīgi vērtē ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes (TTC) un kopīgā tehnoloģiju konkurences politikas dialoga (TCPD) izveidi, kuru mērķis būs padziļināt uz kopīgām vērtībām balstītās ekonomiskās un transatlantiskās attiecības; norāda, ka ES noteikumu pārveidei attiecībā uz digitālo platformu uzņēmumiem atbilst salīdzināmas likumdošanas iniciatīvas un konkrētu gadījumu izmeklēšana ASV; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka īpaši sadarbības nolīgumi ar trešām valstīm konkurences politikas jomā var būtiski veicināt tās efektivitāti, un atzīst valstu konkurences iestāžu nozīmi ES konkurences politikas īstenošanā un piemērošanā; |
| --- | --- |

34.

Jaunajiem uzdevumiem atbilstoša konkurences politika un valsts atbalsts

| 35. | atzinīgi vērtē Parlamenta plenārsēdē pieņemto pilnvarojumu sarunām par Digitālo tirgu aktu un uzsver, ka Parlaments ir gatavs strādāt, lai paātrinātu sarunu par Digitālo tirgu aktu pabeigšanu un jauno noteikumu stāšanos spēkā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju nodrošināt jauno regulatīvo pasākumu raitu un ātru īstenošanu, vienlaikus nodrošinot sinerģiju un nepieļaujot esošo un jauno pasākumu pārklāšanos vai dublēšanos; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju nodrošināt, ka tās dienestu regulatīvie un izpildes uzdevumi tiek ātri un pārredzami deleģēti, lai novērstu neefektivitāti un administratīvo slogu; atkārtoti norāda, ka ierobežota piekļuve attiecīgajiem datiem var kavēt dalībnieku ienākšanu tirgū; uzsver, ka digitālā pārkārtošanās saasina nepieciešamību pielāgot to, kā tiek nodrošināta konkurences politikas noteikumu izpilde; uzsver, ka ir jānodrošina īpašas zināšanas digitālajos jautājumos; šajā sakarā aicina Komisiju piešķirt pietiekamus un pienācīgus cilvēkresursus un finanšu resursus, kas ļautu organizēt Digitālo tirgu akta izpildes nodrošināšanu; uzskata, ka savstarpēji papildinošām pretmonopola un Digitālo tirgu akta lietām gan dalībvalstu, gan arī ES līmenī būtu jānodrošina cieša koordinēšana un izpildi veicinošas darbības, spēkā esošajā regulējumā paredzot vietu jaunajam instrumentam; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju padarīt pārredzamāku valsts atbalsta novērtēšanas procesu, kurā būtu jāiekļauj skaidrs pamatojums, valsts atbalsta apraksts un izmērāmi rādītāji, kas ļauj veikt ex post uzraudzību un novērtēšanu; tāpēc uzsver, ka ir jāveic pieņemto valsts atbalsta lietu faktiskās īstenošanas ex post uzraudzība; uzskata, ka būtu arī jāatklāj apspriešanās posma rezultāti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē ES Vispārējās tiesas neseno spriedumu (15), kas apstiprina Komisijas novērtējumu attiecībā uz dominējoša stāvokļa tirgū ļaunprātīgu izmantošanu un ir pierādījums un piemērs tradicionālo ES konkurences noteikumu efektīvai piemērošanai digitālās ekonomikas kontekstā, jo īpaši attiecībā uz Digitālo pakalpojumu aktu un globālo digitālo platformu mijiedarbību ar citiem Eiropas uzņēmumiem; norāda uz pretmonopola lietu (16) ļoti ilgajām procedūrām un sagaida, ka jaunie instrumenti, kuru pieejamību nodrošinās Digitālo tirgu akts, palīdzēs ātrāk risināt pret konkurenci vērstas uzvedības gadījumus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzinīgi vērtē ES konkurences tiesību instrumentu pārskatīšanu, kā izklāstīts Komisijas 2021. gada 18. novembra paziņojumā; tomēr atgādina, ka tam nevajadzētu izslēgt iespēju vajadzības gadījumā izstrādāt jaunus un labāk izmantot esošos instrumentus; uzskata, ka konkurences novērtējumi būtu jāpielāgo ES konkurences politikas īstenošanas vajadzībām un mainīgajai tirgus dinamikai; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos vērsties pret negodīgiem noteikumiem, lai atbalstītu cenu pārredzamību un izvairītos no negodīgas un nepamatotas komercprakses; vērš uzmanību uz to, ka arvien biežāk tiek izplatīta ekspluatējoša un izslēdzoša prakse, piemēram, prioritātes piešķiršana saviem produktiem un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atgādina Eiropas Revīzijas palātas (ERP) ieteikumus (17), kuros teikts, ka Komisijai būtu jāizvēlas proaktīvāka pieeja, konsekventi un izmaksu ziņā efektīvi vācot un apstrādājot ar tirgu saistītu informāciju, un jāizraugās izmeklējamās lietas, pamatojoties uz skaidri izsvērtiem kritērijiem, piemēram, izmantojot punktu sistēmu; uzsver, ka saskaņā ar ERP ieteikumiem ir vajadzīgi jauni noteikumi, kas uzlabotu ziņošanu par izpildes panākšanas darbību rezultātiem, nevis koncentrētos uz ziņošanu par darbībām; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atgādina, ka būtu jāakceptē uz peļņas gūšanu vērsta rīcība un ka to nevajadzētu uzskatīt par tādu, kas vērsta pret konkurenci, ja tam nav objektīva un uz faktiem balstīta iemesla; atgādina, ka pret konkurenci vērsta rīcība ir aizliegta, bet ārkārtēju konkurenci veicinoša rīcība nav aizliegta; norāda, ka tas, ka īpašs piedāvājums piesaista daudzus patērētājus tā ērtuma dēļ, pats par sevi nav pietiekams pamats bažām; aicina Komisiju pretmonopola noteikumu piemērošanas nolūkiem nošķirt šādas rīcības; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atzinīgi vērtē pašlaik notiekošo valsts atbalsta noteikumu pārskatīšanu ar mērķi nodrošināt saskanību gan ar iedibinātajiem, gan ar jaunajiem regulatīvajiem principiem, kas attiecas uz divējādo pārkārtošanos; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka Komisija izvērtē valsts atbalsta lietas, katru gadījumu izskatot atsevišķi, un uzsver, ka būtu jāuzlabo valsts atbalsta lietu izvērtēšanas procesa pārredzamība; atzīst, ka svarīgi projekti visas Eiropas interesēs (IPCEI) ir svarīgs instruments, ņemot vērā to, ka tirgus nepilnības ir skaidri un labi dokumentētas; atkārtoti norāda, ka tiek plānots IPCEI atvēlēto valsts atbalstu izlietot pētniecībai un izstrādei, nevis ražošanas jaudas celšanai; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pieņem zināšanai plānoto Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas (VGAR) (18) attiecīgo sadaļu pārskatīšanu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | norāda uz Komisijas jaunajām pamatnostādnēm par valsts atbalsta noteikumiem klimata, vides aizsardzības un enerģētikas jomā (CEEAG) un uz tās centieniem stiprināt 2014. gada pamatnostādnes un tās saskaņot ar Eiropas zaļo kursu, un atbalsta jaunu pamatnostādņu pieņemšanu, lai līdzsvarotu ekonomikas un vidisko ilgtspēju; uzskata, ka vidiski ilgtspējīgam valsts atbalstam ir ļoti būtiska nozīme, lai sasniegtu ES klimata, enerģētikas un vides aizsardzības mērķus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu pārkārtošanos; apstiprina, ka publiskās un privātās investīcijas zaļās pārkārtošanās tehnoloģijās ir būtiskas, lai izpildītu Eiropas Klimata aktu un jo īpaši izstrādātu revolucionārus inovatīvus risinājumus un attiecīgas modernas tehnoloģijas, kas vajadzīgas klimatneitralitātes mērķa sasniegšanai; uzsver, ka paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķu vērienīgums liks piešķirt atsevišķiem enerģētikas sektoriem noteikta līmeņa publiskā sektora atbalstu, lai tie spētu tikt galā ar pārkārtošanos; |
| --- | --- |

47.

| 48. | prasa pamatnostādnēs ņemt vērā to personu vajadzības, kas cieš enerģijas izmaksu pieauguma dēļ, vienlaikus paturot prātā to, ka tas būtiski ietekmēs ES ekonomiku un tās ārējo konkurētspēju, kā arī sociālekonomisko ietekmi, ko uz ES iedzīvotājiem radīs gan enerģijas, gan galaproduktu cenu pieaugums; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atzinīgi vērtē pamatnostādņu par valsts atbalsta noteikumiem klimata, vides aizsardzības un enerģētikas jomā jauno sadaļu par atbalstu ar oglēm, degslānekli un kūdru saistītu darbību izbeigšanai; uzsver, ka pakāpeniska atteikšanās no oglēm ir viens no nozīmīgākajiem dekarbonizāciju veicinošiem faktoriem, un atgādina 2021. gada 20. oktobra rezolūciju, kurā Parlaments prasīja ieviest skaidrus aizsardzības pasākumus, lai pakāpeniski atteiktos no fosilā kurināmā, un ka šie aizsardzības pasākumi varētu ietvert saistošu slēgšanas termiņu noteikšanu; atgādina arī, ka minētajā rezolūcijā ir teikts, ka valsts atbalsta noteikumiem nevajadzētu izraisīt vai veicināt siltumnīcefekta gāzu iesīkstes efektu vai balasta aktīvu rašanos, un prasa Komisijai uzraudzīt un piemērot pasākumus, lai pēc iespējas izvairītos no iesīkstes efekta tādā veidā, kas ir pilnībā atbilstīgs Savienības klimata mērķiem, vienlaikus nodrošinot atveseļošanos no Covid-19 krīzes, darbvietu radīšanu ES un konkurētspēju; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzskata, ka zaļo un digitālo stratēģiju integrēšana ir ļoti svarīga ES pārkārtošanās atbalstam; aicina Komisiju, izvērtējot de minimis regulu (19) pēc tās darbības termiņa beigām, iekļaut šo pieeju turpmākajos valsts atbalsta nosacījumos; norāda, ka de minimis robežvērtības varētu tikt pārskatītas, jo īpaši ņemot vērā ļoti sarežģīto ekonomisko situāciju dalībvalstīs, vienlaikus atzīstot mērķrādītājus, kas jāsasniedz vides, enerģētikas un digitālās pārkārtošanās jomā; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pauž bažas par to, kā savienojumi ar ES salu, perifērajiem un nomaļajiem reģioniem faktiski tiek pārtraukti sezonālās aktivitātes krituma laikā, kaitējot šo reģionu iedzīvotājiem un uzņēmumiem; aicina Komisiju pievērst pienācīgu uzmanību lēmumiem par valsts atbalstu attiecībā uz ES salu, perifēro un nomaļo reģionu savienojumiem, jo īpaši tāpēc, ka pandēmija tos ir skārusi sevišķi smagi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | prasa ES aviācijas nozares konsolidācijā ievērot piesardzību, ņemot vērā milzīgos valsts atbalsta apjomus, kas atļauti konkrētām ES aviokompānijām, lai nodrošinātu, ka aviokompānijām tādējādi netiek dota iespēja izstumt vai pārņemt mazākus ES konkurentus; |
| --- | --- |

52.

| 53. | norāda, ka vairākos specializētos finanšu datu tirgos ir daudzi pārdevēji, un, lai gan nevienam no viņiem nepieder dominējoša tirgus daļa, konkurence ir ļoti vāja; norāda, ka pasākumi konkurences veicināšanai šajos tirgos ir izrādījušies nepietiekami; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzīst, ka Komisijas COMP ģenerāldirektorātam piešķirtajiem līdzekļiem vajadzētu būt pietiekamiem atbilstīgi tā darba slodzei un veicamo uzdevumu apmēram; uzskata, ka ir jānodrošina īpašas zināšanas digitālās ekonomikas jomā; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka uz metaversu attiecas visi relevantie tiesiskie regulējumi, piemēram, privātuma un datu aizsardzības regulējums, digitālie tiesību akti un konkurences regulējums; aicina Komisiju šai sakarā aktīvi nodrošināt, ka uzņēmumi un vienības, kas veic darbu saistībā ar metaversu un tā vidē, ievēro minētos tiesiskos regulējumus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pauž nožēlu par agrāk notikušajiem konkurējošu uzņēmumu iegādes darījumiem nolūkā tos likvidēt, uz kuriem nevarēja attiecināt ES Apvienošanās regulu (20); |
| --- | --- |

56.

Apvienošanās

| 57. | mudina Komisiju paātrināt darbu, lai izpildītu apņemšanos pārskatīt paziņojumu par jēdziena “konkrētais tirgus” definīciju ES konkurences tiesību piemērošanas nolūkā; norāda, ka Komisija ir aicinājusi iesniegt pierādījumus tās paziņojuma par tirgus definīciju pārskatīšanai un aktualizēšanai; uzsver, ka šī pārskatīšana būtu jāatjaunina un jāpielāgo, lai atspoguļotu pieaugošo globālo konkurenci, turpmāko konkurences stāvokli un divējādo pārkārtošanos, tostarp digitālā tirgus ekosistēmas mainīgos tirgus raksturlielumus, daudzpusējos tirgus, datu un nulles cenas tirgu nozīmi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atgādina, ka dati ir ievērojamas ekonomiskās varas un ietekmes avots, un uzskata, ka, definējot digitālos tirgus, būtu jāņem vērā nemonetārie faktori; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina Komisiju apsvērt iespēju pārskatīt apvienošanās pamatnostādnes, lai ar to palīdzību risinātu ES rūpniecības konkurētspējas problēmu; atzinīgi vērtē to COMP ĢD Prioritāšu un stratēģiskās koordinācijas nodaļas lomu visu Komisijas generāldirektorātu speciālo zināšanu izmantošanā minētā ģenerāldirektorāta veiktajā lietu izmeklēšanā; uzskata, ka varētu stiprināt Komisijas rūpniecības un nozaru stratēģijas speciālās zināšanas, lai palīdzētu COMP ĢD izmeklēšanas grupām noteikt tiesiskās aizsardzības līdzekļu īstenošanas iespējamību un sekas saistībā ar Komisijas prioritātēm; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atzīst EK Apvienošanās regulas devumu iekšējā tirgus pienācīgas darbības nodrošināšanā un aicina Komisiju turpināt veicināt un īstenot tās pamatprincipus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver, ka digitālajā ekonomikā cena ne vienmēr ir visaptverošs parametrs tirgus definēšanai; uzsver, ka digitālajos nulles cenas tirgos patērētāji piekļūst produktiem un pakalpojumiem apmaiņā pret viņu datiem un tiek pakļauti profilēšanai un reklāmām un šādos tirgos tādi aspekti kā kvalitāte, privātums, datu apstrāde un uzmanība ir piemērotāki parametri; atgādina, ka ar cenu saistīta pārbaude nav vienīgā Komisijai pieejamā metode konkrētā produktu tirgus definēšanai; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka tehnoloģiskie līdzekļi un persondatu vākšana personalizācijai tiešsaistē un cenu diskriminācija, tiek izmantoti pārmērīgi, strauji attīstās un ir grūti atklājami; atgādina, ka tiešsaistes tirdzniecības vietas, platformas un sociālie mediji var izmantot datu analītikas un profilēšanas metodes, lai individuālu patērētāju līmenī uzlabotu reklāmas efektivitāti, personalizētu piedāvājumu secību vai noteiktu atšķirīgas cenas, atspoguļojot pakalpojumu pielāgošanas individuāliem patērētājiem izmaksas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atkārtoti apstiprina, ka datiem ir būtiska nozīme digitālajā tirgū; tādēļ aicina Komisiju pēc iespējas labāk izmantot Digitālo tirgu aktu un nākt klajā ar turpmākiem tiesību aktu priekšlikumiem tādā pašā veidā kā tas notika ar Datu aktu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pozitīvi vērtē Komisijas norādījumus par konkrētiem EK Apvienošanās regulas 22. panta aspektiem; tomēr pauž bažas par to, ka ar šo iniciatīvu var nepietikt, lai pielāgotu regulu mūsdienīgu uzņēmējdarbības modeļu vajadzībām, piemēram, attiecībā uz iegādi likvidēšanas nolūkā, kas var apdraudēt inovāciju; aicina Komisiju precizēt tās norādījumu praktisko piemērošanu, lai nodrošinātu, ka tie ir pārvaldāmi gan valstu iestādēm, gan pusēm, kas apvienojas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina Komisiju pārskatīt tās noteikumus par uzņēmumu apvienošanos un iegādi saistībā ar persondatu izvērtēšanu; jo īpaši aicina Komisiju, kad tā pieņem lēmumu par digitālu uzņēmumu apvienošanos un iegādi, pilnībā ņemt vērā persondatu aktīvus un vērtēt tos tāpat kā visus citus tradicionālos fiziskos aktīvus; mudina Komisiju, novērtējot digitālo apvienošanos, izvēlēties plašāku skatījumu un novērtēt datu koncentrācijas ietekmi; norāda, ka, iegādājoties uzņēmumus, kuriem ir īpaši datu resursi, var panākt koncentrētu kontroli pār vērtīgiem un neatkārtojamiem datu resursiem, tādējādi pusēm, kas apvienojas, nodrošinot labāku piekļuvi datiem nekā to konkurentiem; uzsver, ka datu konsolidācija, izmantojot apvienošanos, var nostiprināt dominējošu stāvokli vai iegādātājai struktūrai nodrošināt iespēju izmantot ietekmi tirgū, un dažkārt var radīt bažas par tirgus piekļuves ierobežošanu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aicina Komisiju balstīties uz esošajām iniciatīvām, kas uzlabo sadarbību starp pretmonopola un datu privātumu regulējošajām iestādēm, lai kontrolētu uzņēmumu veiktu datu neatbilstīgu izmantošanu, liegtu uzņēmumiem izmantot patērētāju datus, kā arī iegūtu negodīgu konkurences priekšrocību; |
| --- | --- |

66.

| 67. | norāda, ka apgrozījuma robežvērtības varētu nebūt piemērotas visu tādu gadījumu atklāšanai, kuri apvienošanās lietās būtu jāizvērtē konkurences iestādēm; |
| --- | --- |

67.

| 68. | apgalvo, ka valstu iestādēm vajadzētu būt iespējai izmantot informāciju, kas saņemta Digitālo tirgu akta 12. panta piemērošanas rezultātā, lai pieprasītu koncentrācijas pārbaudi saskaņā ar Apvienošanās regulas 22. pantu; |
| --- | --- |

68.

Pretmonopola noteikumi un karteļi

| 69. | atbalsta pašreizējā vertikālo nolīgumu režīma būtisku pārskatīšanu, aizsardzības noteikumu precizēšanu un noteikumu pieņemšanu ar mērķi nodrošināt atbilstību e-komercijas un platformu uzņēmējdarbības vajadzībām, lai novērstu tirgus ierobežojumus, ko rada šo nolīgumu neviennozīmīgā ietekme, vienlaikus nodrošinot saskaņotību ar noteikumiem par digitālajiem tirgiem to pašreizējā formulējumā; |
| --- | --- |

69.

| 70. | jo īpaši norāda, ka pēdējos gados pretmonopolu procedūras pārāk ieilgst, palēninot tik ļoti vajadzīgos lēmumus un līdz ar to negatīvi ietekmējot konkurences tiesību aktu īstenošanu, jo īpaši strauji augošajos digitālajos tirgos; tāpēc norāda, ka Digitālo tirgu akts, kā arī pretmonopola procedūras ir ļoti nepieciešamas; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ņem vērā to, ka Komisija ir uzsākusi pretmonopola izmeklēšanu par iespējamu pret konkurenci vērstu praksi tiešsaistes reklāmas tehnoloģiju sektorā; ierosina Komisijai veikt šī sektora Eiropas Savienībā tirgus izpēti, lai aplūkotu jautājumus, kas ietekmē konkurenci; |
| --- | --- |

71.

| 72. | norāda, ka patērētāju lietu interneta (IoT) nozare turpmākajos gados ievērojami paplašināsies, taču atzīst, ka šajā nozarē joprojām pastāv trūkumi, piemēram, nepietiekama sadarbspēja, kas varētu mazināt konkurenci un patērētāju izvēli; aicina Komisiju sagatavot rūpīgu analīzi par šādu iespējamo ietekmi uz iekšējo tirgu, tostarp jebkādas regulatīvas iejaukšanās izmaksu un ieguvumu analīzi; atzinīgi vērtē Komisijas nozares apsekojumu par lietu internetu un aicina Komisiju vajadzības gadījumā veikt turpmākus pasākumus attiecībā uz standartiem, datu pārnesamību un piekļuvi; |
| --- | --- |

72.

| 73. | joprojām pauž nopietnas bažas par koncentrāciju ar ievērojamu ietekmi EK lauksaimniecības un pārtikas piegādes ķēdē; atkārtoti prasa Komisijai steidzami veikt padziļinātu analīzi par pirkšanas apvienību apjomu un ietekmi, tādējādi īpašu uzmanību veltot godīgas konkurences garantēšanai un lielākai pārredzamībai lielveikalu un lielveikalu ķēžu komercpraksē, jo īpaši, ja šāda prakse ietekmē zīmolu vērtību un produktu izvēli vai ierobežo inovāciju vai cenu salīdzināmību; |
| --- | --- |

73.

| 74. | norāda, ka Vertikālo nolīgumu grupu atbrīvojuma regula (VBER) (21) un saistītās Vertikālās pamatnostādnes (22) nav pienācīgi pielāgotas jaunākajām tirgus norisēm, jo īpaši tiešsaistes pārdošanas un tiešsaistes platformu pieaugumam; norāda arī to, ka Komisija pašlaik strādā pie priekšlikuma, kas labāk pielāgos regulu un pamatnostādnes; uzsver, ka pastāv bažas par ilglietojuma preču sektoru, kurā ražotāji tieši konkurē ar izplatīšanas tīklu, mainot vertikālo izplatīšanas attiecību līguma noteikumus un tādējādi radot izplatītājiem neizdevīgus konkurences apstākļus un izspiežot MVU no tirgus; uzsver, ka ilglietojuma preču sektora digitalizācija rada arī bažas par konkurenci; prasa Komisijai nodrošināt, ka turpmākajā pārskatīšanā tiek ņemta vērā selektīvās izplatīšanas līgumu, marķēšanas un citu pasākumu ļaunprātīga izmantošana nolūkā novērst preču pirkšanu, izplatīšanu un tālākpārdošanu pāri robežām; |
| --- | --- |

74.

| 75. | uzskata, ka VBER pārskatīšanā iekļauto pamatnostādņu projektā noteiktais nošķīrums starp tālākpārdošanas cenu uzturēšanu (RPM), kas kropļo tirgu, un minimālo reklamēto cenu (MAP), ko varētu atļaut noteiktos apstākļos un ar zināmiem nosacījumiem, varētu būt instruments, ar ko atbalstīt MVU, lai tie varētu izturēt agresīvo cenu konkurenci tiešsaistes tirdzniecības vietās; šajā nolūkā prasa Komisijai pamatnostādnēs precizēt nosacījumus, pie kuriem MAP nav RPM; |
| --- | --- |

75.

| 76. | atkārtoti prasa Komisijai novērst teritoriālo piegādes ierobežojumu (TSC) konkurenci samazinošo ietekmi, lai izveidotu pilnībā funkcionējošu vienoto tirgu un tā potenciālos ieguvumus izmantotu patērētāju labā; atkārtoti uzsver, ka TSC var veidoties ar dažādām praksēm, piemēram, atsakoties piegādāt, piedraudot pārtraukt piegādi konkrētam izplatītājam, ierobežojot pārdošanai pieejamos daudzumus, bez paskaidrojuma diferencējot produktu klāstu un cenas starp dalībvalstīm vai ierobežojot uz produktu iepakojuma izmantoto valodu skaitu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | atgādina savu iepriekšējo prasību Komisijai uzraudzīt un likvidēt nepamatotu ģeobloķēšanu un citus šķēršļus pārrobežu tiešsaistes tirdzniecībai, kas joprojām pastāv, kā konstatēts Ģeobloķēšanas regulas (23) pirmajā īstermiņa pārskatīšanā; atzīst, ka šajā sakarā ir sākts ieinteresēto personu dialogs; |
| --- | --- |

77.

| 78. | uzsver to, cik svarīga ir valstu konkurences iestāžu sadarbība Eiropas Konkurences tīklā (EKT); uzsver, ka to ieguldījums izpildes panākšanā ir viens no Digitālo tirgu akta stūrakmeņiem tā pašreizējā formā; aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt Direktīvas (ES) 2019/1 (24) īstenošanu; atzinīgi vērtē Direktīvas (ES) 2019/1 transponēšanu dalībvalstu tiesību aktos, tādējādi nodrošinot iespēju valstu konkurences iestādēm (VKI) kļūt efektīvākām konkurences politikas izpildes panākšanā; uzsver, ka VKI pastiprinātas izmeklēšanas un lēmumu pieņemšanas spējas, kā arī pietiekams cilvēkresursu un finanšu resursu līmenis ļaus efektīvāk, neatkarīgi un objektīvi panākt konkurences noteikumu izpildi; iesaka palielināt VKI analītisko kapacitāti, lai tās varētu labāk pārvarēt sarežģījumus, kas rodas, cenšoties panākt konkurences tiesību normu izpildi digitālajos tirgos; tāpat iesaka VKI sadarboties, lai apmainītos ar paraugpraksi, un strādāt kopā ar citām kompetentajām iestādēm, lai īstenotu vairākdisciplīnu pieeju un izskaustu izolētu pieeju izpildes panākšanas jomā, jo konkurenci ierobežojoša rīcība var skart arī datu aizsardzības vai patērētāju tiesību aizsardzības aktus; |
| --- | --- |

78.

| 79. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt valsts uzraudzības un konkurences iestāžu neatkarību, un atkārtoti norāda uz arvien pieaugošo nepieciešamību nodrošināt efektīvākus komunikācijas, informēšanas un sadarbības kanālus ES līmenī; šajā sakarā uzsver, ka minētajām iestādēm jāpiešķir nepieciešamie cilvēkresursi, kā arī finanšu un tehnoloģiskie resursi, lai tās varētu pienācīgi veikt savus uzdevumus; visbeidzot uzsver, ka ir svarīgi saglabāt stingrākās pārredzamības un neatkarības prasības attiecībā uz šo iestāžu pilnvarām, sākot no darbinieku iecelšanas amatā procedūrām līdz noteikumiem par informācijas pieejamību; |
| --- | --- |

79.

| 80. | uzsver, ka ir jāsaglabā neatkarība izpildes nodrošināšanā un jāizmanto mērķderīguma pārbaudes rīki un cilvēkresursi ar atbilstošu kvalifikāciju, lai efektīvi varētu izskatīt arvien pieaugošo lietu skaitu, kuras kļūst arvien sarežģītākas; |
| --- | --- |

80.

| 81. | atgādina, ka novēlotas transponēšanas un attiecīgas informācijas par tiesvedības lietām trūkuma dēļ nebija iespējams veikt Direktīvas 2014/104/ES (25) padziļinātu analīzi; tomēr aicina Komisiju pastāvīgi uzraudzīt direktīvas īstenošanu un publicēt analīzes rezultātus; |
| --- | --- |

81.

| 82. | uzskata, ka Parlamentam būtu aktīvi jāpiedalās politiskajās debatēs par konkurences politiku; norāda, ka Parlamentam vajadzētu būt vairāk iesaistītam novērotāja statusā darba grupu un ekspertu grupu, piemēram, Starptautiskā konkurences tīkla (ICN) un ESAO, darbībā, lai vairotu zināšanas par šo jautājumu, saglabātu tā informētību par notiekošo un uzlabotu sagatavotību savai likumdevējiestādes lomai; uzsver, ka Parlamentam būtu jāpiedalās ES Konkurences nedēļās un citās sanāksmēs, kurās ir aicināti piedalīties dalībvalstu pārstāvji; norāda, ka Konkurences darba grupa ir lietderīgs instruments, lai veicinātu informācijas apmaiņu Eiropas Parlamenta un COMP ĢD starpā; |
| --- | --- |

82.

| 83. | nosoda Krievijas nepamatoto un netaisno agresiju pret Ukrainu; atzinīgi vērtē ārkārtas pasākumus, ko ES īsteno, lai palīdzētu Ukrainas tautai; atbalsta pasākumus, kas vērsti uz NVO un uzņēmumiem, lai palīdzētu bēgļiem no kara skartajām valstīm nonākt Savienība; |
| --- | --- |

83.

| 84. | aicina Komisiju cieši uzraudzīt situāciju un vajadzības gadījumā izmantot nepieciešamo ES valsts atbalsta sistēmas elastību, lai dalībvalstis varētu sniegt atbalstu uzņēmumiem un nozarēm, kuras vissmagāk skārusi Krievijas militārā agresija pret Ukrainu un kurām kaitēs Krievijai noteiktās sankcijas; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un dalībvalstu un attiecīgā gadījumā arī reģionālajām konkurences iestādēm. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  OV C 67, 8.2.2022., 2. lpp.

(2)  OV C 362, 8.9.2021., 22. lpp.

(3)  Komisijas 2021. gada 23. novembra ziņojums “Pirmais gada ziņojums par ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanu” (COM(2021)0714).

(4)  OV L 11, 14.1.2019., 3. lpp.

(5)  https://ec.europa.eu/competition-policy/system/files/2021-06/kd0221712enn_market_definition_notice_2021_1.pdf

(6)  Eiropas Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāts, Montjoye, Y., Schweitzer, H., Crémer, J.“Competition policy for the digital era” (“Konkurences politika digitālajam laikmetam”), Publikāciju birojs, 2019. gads, https://data.europa.eu/doi/10.2763/407537.

(7)  Eiropas Komisija, Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra, “Consumer vulnerability across key markets in the European Union: final report” (“Patērētāju neaizsargātība Eiropas Savienības galvenajos tirgos: galīgais ziņojums”), Publikāciju birojs, 2016. gads, https://data.europa.eu/doi/10.2818/056024.

(8)  OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.

(9)  OV C 80, 18.2.2022., 1. lpp.

(10)  OV C 508, 16.12.2021., 1. lpp.

(11)  OV L 270, 29.7.2021., 39. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0441.

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regula (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.)

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 28. jūnija Direktīva (ES) 2018/958 par samērīguma novērtēšanu pirms jaunas profesiju reglamentācijas pieņemšanas (OV L 173, 9.7.2018., 25. lpp.).

(15)  Vispārējās tiesas 2021. gada 10. novembra spriedums, Google un Alphabet /Komisija, T-612/17, ECLI:EU:T:2021:763.

(16)  Turpat.

(17)  Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums 24/2020 “Komisijas īstenotā ES uzņēmumu apvienošanās kontrole un pretmonopola procedūras: jāpaplašina tirgus uzraudzība”, 2020. gada 19. novembris.

(18)  OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.

(19)  OV L 352, 24.12.2013., 1. lpp.

(20)  Padomes 2004. gada 20. janvāra Regula (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju, OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(21)  Komisijas 2010. gada 20. aprīļa Regula (ES) Nr. 330/2010 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu vertikālu nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijām (OV L 102, 23.4.2010., 1. lpp.).

(22)  OV C 130, 19.5.2010., 1. lpp.

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 28. februāra Regula (ES) 2018/302, ar ko novērš nepamatotu ģeogrāfisko bloķēšanu un citus diskriminācijas veidus iekšējā tirgū klientu valstspiederības, dzīvesvietas vai uzņēmējdarbības veikšanas vietas dēļ (OV L 60 I, 2.3.2018 , 1. lpp.).

(24)  OV L 11, 14.1.2019., 3. lpp.

(25)  OV L 349, 5.12.2014., 1. lpp.

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/137 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/137

---

P9_TA(2022)0203

Stabilitātes, drošības un demokrātijas apdraudējums Rietumāfrikā un Sāhelā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par stabilitātes, drošības un demokrātijas apdraudējumu Rietumāfrikā un Sāhelā (2022/2650(RSP))

(2022/C 465/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. septembra rezolūciju par ES un Āfrikas sadarbību drošības jomā Sāhelas reģionā, Rietumāfrikā un Āfrikas ragā (1) un 2021. gada 25. marta rezolūciju par jaunu ES un Āfrikas stratēģiju — partnerība ilgtspējīgai un iekļaujošai attīstībai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. septembra rezolūciju par ES un Āfrikas sadarbību drošības jomā Sāhelas reģionā, Rietumāfrikā un Āfrikas ragā (1) un 2021. gada 25. marta rezolūciju par jaunu ES un Āfrikas stratēģiju — partnerība ilgtspējīgai un iekļaujošai attīstībai (2),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. maija rezolūciju par stāvokli Čadā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. maija rezolūciju par stāvokli Čadā (3),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. novembra rezolūciju “Cilvēktiesību pārkāpumi, ko izdara privāti militārie un apsardzes uzņēmumi, jo īpaši Vāgnera grupa” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. novembra rezolūciju “Cilvēktiesību pārkāpumi, ko izdara privāti militārie un apsardzes uzņēmumi, jo īpaši Vāgnera grupa” (4),

| — | ņemot vērā 2022. gada 17. februāra rezolūcijas par 2021. gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (5) un par 2021. gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 17. februāra rezolūcijas par 2021. gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (5) un par 2021. gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (6),

| — | ņemot vērā 2022. gada 1. marta rezolūciju par Krievijas agresiju pret Ukrainu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 1. marta rezolūciju par Krievijas agresiju pret Ukrainu (7),

| — | ņemot vērā Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu un ES 41. Apvienoto parlamentāro asambleju (APA), kas notika Strasbūrā (Francija) no 2022. gada 1. līdz 3. aprīlim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu un ES 41. Apvienoto parlamentāro asambleju (APA), kas notika Strasbūrā (Francija) no 2022. gada 1. līdz 3. aprīlim,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECOWAS) protokolu par demokrātiju un labu pārvaldību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECOWAS) protokolu par demokrātiju un labu pārvaldību,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) dokumentu “Programma 2063”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) dokumentu “Programma 2063”,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju (UNCAC), kas stājās spēkā 2005. gada 14. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju (UNCAC), kas stājās spēkā 2005. gada 14. decembrī,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (8) (Kotonū nolīgums) un grozīts 2005. un 2010. gadā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (8) (Kotonū nolīgums) un grozīts 2005. un 2010. gadā (9),

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), it īpaši 16. mērķi par taisnīgas, miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības veicināšanu ilgtspējīgai attīstībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), it īpaši 16. mērķi par taisnīgas, miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības veicināšanu ilgtspējīgai attīstībai,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 9. jūnija Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 9. jūnija Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” (10),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 9. marta kopīgo paziņojumu “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 9. marta kopīgo paziņojumu “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku” (JOIN(2020)0004),

| — | ņemot vērā 2016. gada septembra stratēģiju Sāhelas piecu valstu grupas (Sāhelas G5) valstu drošībai un attīstībai, 2020. gada februāra integrēto prioritāro darbību satvaru, Sāhelas aliansi un partnerību drošībai un stabilitātei Sāhelā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada septembra stratēģiju Sāhelas piecu valstu grupas (Sāhelas G5) valstu drošībai un attīstībai, 2020. gada februāra integrēto prioritāro darbību satvaru, Sāhelas aliansi un partnerību drošībai un stabilitātei Sāhelā,

| — | ņemot vērā Eiropadomes locekļu un Sāhelas G5 dalībvalstu 2020. gada 28. aprīļa kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes locekļu un Sāhelas G5 dalībvalstu 2020. gada 28. aprīļa kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) un ES ārlietu ministru otrās sanāksmes, kas notika 2021. gada 25. un 26. oktobrī, kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) un ES ārlietu ministru otrās sanāksmes, kas notika 2021. gada 25. un 26. oktobrī, kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā Sāhelas konferenci, kas notika Parīzē 2022. gada 17. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sāhelas konferenci, kas notika Parīzē 2022. gada 17. februārī,

| — | ņemot vērā 2022. gada 17. un 18. februārī notikušā Sestā ĀS un ES samita kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 17. un 18. februārī notikušā Sestā ĀS un ES samita kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Padomes 2022. gada 21. februāra sanāksmes secinājumus, ar kuriem pagarina un pastiprina koordinētas klātbūtnes jūrā koncepcijas īstenošanu Gvinejas līcī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2022. gada 21. februāra sanāksmes secinājumus, ar kuriem pagarina un pastiprina koordinētas klātbūtnes jūrā koncepcijas īstenošanu Gvinejas līcī,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 25. februāra Lēmumu (KĀDP) 2020/253, ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2018/906, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Sāhelā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 25. februāra Lēmumu (KĀDP) 2020/253, ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2018/906, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Sāhelā (11),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2021. gada 30. augusta Rezolūciju Nr. 2590 (2021) par to sankciju atjaunošanu, kuras noteiktas ar Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2374 (2017), un ekspertu grupas Mali jautājumos pilnvaru laika pagarināšanu līdz 2022. gada 30. septembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2021. gada 30. augusta Rezolūciju Nr. 2590 (2021) par to sankciju atjaunošanu, kuras noteiktas ar Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2374 (2017), un ekspertu grupas Mali jautājumos pilnvaru laika pagarināšanu līdz 2022. gada 30. septembrim,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2021. gada 11. novembra ziņojumu ANO Drošības padomei par Sāhelas piecu valstu grupas apvienotajiem spēkiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2021. gada 11. novembra ziņojumu ANO Drošības padomei par Sāhelas piecu valstu grupas apvienotajiem spēkiem,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2022. gada 1. marta Rezolūciju A/ES-11/1 par agresiju, kas vērsta pret Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2022. gada 1. marta Rezolūciju A/ES-11/1 par agresiju, kas vērsta pret Ukrainu,

| — | ņemot vērā ANO Sieviešu, miera un drošības programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Sieviešu, miera un drošības programmu,

| — | ņemot vērā ĀS Miera un drošības padomes 2022. gada 31. janvāra sanāksmē pieņemto paziņojumu par stāvokli Burkinafaso, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀS Miera un drošības padomes 2022. gada 31. janvāra sanāksmē pieņemto paziņojumu par stāvokli Burkinafaso,

| — | ņemot vērā ĀS Komisijas priekšsēdētāja 2021. gada 6. augusta paziņojumu pēc teroristu uzbrukumiem Burkinafaso, Mali, Nigērā un Čadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀS Komisijas priekšsēdētāja 2021. gada 6. augusta paziņojumu pēc teroristu uzbrukumiem Burkinafaso, Mali, Nigērā un Čadā,

| — | ņemot vērā ĀS Komisijas priekšsēdētāja 2022. gada 24. janvāra paziņojumu par stāvokli Burkinafaso, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀS Komisijas priekšsēdētāja 2022. gada 24. janvāra paziņojumu par stāvokli Burkinafaso,

| — | ņemot vērā ECOWAS valstu un to valdību vadītāju 2022. gada 3. februāra ārkārtas samitu par politisko situāciju Burkinafaso, Gvinejā un Mali, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECOWAS valstu un to valdību vadītāju 2022. gada 3. februāra ārkārtas samitu par politisko situāciju Burkinafaso, Gvinejā un Mali,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Žuzepa Borela 2022. gada 26. janvāra paziņojumu par Burkinafaso, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Žuzepa Borela 2022. gada 26. janvāra paziņojumu par Burkinafaso,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES APA 2017. gada 21. jūnijā pieņemto rezolūciju par situāciju drošības jomā Sāhelas un Sahāras reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES APA 2017. gada 21. jūnijā pieņemto rezolūciju par situāciju drošības jomā Sāhelas un Sahāras reģionā,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES APA 2021. gada 11. marta rezolūciju par demokrātiju un konstitūcijas ievērošanu ES un ĀKK valstīs, 2021. gada 28. septembra rezolūciju par parlamentu iespējamo lomu starptautiskās drošības stiprināšanā un 2019. gada 21. novembra rezolūciju par sociālo mediju ietekmi uz pārvaldību, attīstību, demokrātiju un stabilitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES APA 2021. gada 11. marta rezolūciju par demokrātiju un konstitūcijas ievērošanu ES un ĀKK valstīs, 2021. gada 28. septembra rezolūciju par parlamentu iespējamo lomu starptautiskās drošības stiprināšanā un 2019. gada 21. novembra rezolūciju par sociālo mediju ietekmi uz pārvaldību, attīstību, demokrātiju un stabilitāti,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā attiecīgajos reģionos apvienotie draudi, kas saistīti ar nabadzību, sociālo pamatpakalpojumu nepieejamību, klimata pārmaiņām, bruņotajiem teroristu grupējumiem, piekļuves zemei un resursiem izraisīto pieaugošo vardarbību starp kopienām, pārtikas nodrošinājuma trūkumu, cilvēku pārvietošanu un uz dzimumu balstīto vardarbību, ir radījuši sarežģītu nestabilitātes un nedrošības kontekstu; |
| --- | --- |

A.

tā kā attiecīgajos reģionos apvienotie draudi, kas saistīti ar nabadzību, sociālo pamatpakalpojumu nepieejamību, klimata pārmaiņām, bruņotajiem teroristu grupējumiem, piekļuves zemei un resursiem izraisīto pieaugošo vardarbību starp kopienām, pārtikas nodrošinājuma trūkumu, cilvēku pārvietošanu un uz dzimumu balstīto vardarbību, ir radījuši sarežģītu nestabilitātes un nedrošības kontekstu;

| B. | tā kā Sāhelai un Rietumāfrikai ir izšķiroša loma visa Āfrikas kontinenta drošības un stabilitātes nodrošināšanā; tā kā situācija drošības jomā šajos reģionos pēdējos gados ir strauji pasliktinājusies, apdraudot reģionālo un starptautisko stabilitāti; tā kā kopš Gadafi režīma krišanas Lībijā 2011. gadā vardarbība Sāhelā arvien vairāk pastiprinās un tā rezultātā Sāhela ir viens no reģioniem, kuru visvairāk skar nelikumīgu kājnieku ieroču izplatīšana; tā kā Sāhela ir viens no nabadzīgākajiem reģioniem pasaulē; |
| --- | --- |

B.

tā kā Sāhelai un Rietumāfrikai ir izšķiroša loma visa Āfrikas kontinenta drošības un stabilitātes nodrošināšanā; tā kā situācija drošības jomā šajos reģionos pēdējos gados ir strauji pasliktinājusies, apdraudot reģionālo un starptautisko stabilitāti; tā kā kopš Gadafi režīma krišanas Lībijā 2011. gadā vardarbība Sāhelā arvien vairāk pastiprinās un tā rezultātā Sāhela ir viens no reģioniem, kuru visvairāk skar nelikumīgu kājnieku ieroču izplatīšana; tā kā Sāhela ir viens no nabadzīgākajiem reģioniem pasaulē;

| C. | tā kā 2013. gadā pēc Mali valdības lūguma Francijas armija sāka operāciju “Serval”, lai no Mali ziemeļiem izdzītu džihādistu un citus militāros nemiernieku grupējumus, jo tie jau bija sākuši iespiesties Mali centrālajā daļā; tā kā Francijas armija veiksmīgi izpildīja šīs misijas mērķi; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2013. gadā pēc Mali valdības lūguma Francijas armija sāka operāciju “Serval”, lai no Mali ziemeļiem izdzītu džihādistu un citus militāros nemiernieku grupējumus, jo tie jau bija sākuši iespiesties Mali centrālajā daļā; tā kā Francijas armija veiksmīgi izpildīja šīs misijas mērķi;

| D. | tā kā pēdējos gados ir sāktas daudzas starptautiskas misijas un iniciatīvas, to skaitā ANO Daudzdimensionālā integrētā stabilizācijas misija Mali 2013. gadā, Eiropas Savienības spēju veidošanas misija Nigērā 2012. gadā, Eiropas Savienības apmācības misija Mali (MINUSMA) 2013. gadā, Eiropas Savienības spēju veidošanas misija Nigērā 2014. gadā, operācija “Barkhane” 2014. gadā, Sāhelas G5 2014. gadā, Sāhelas G5 apvienotie spēki 2017. gadā, Sāhelas alianse 2017. gadā, Koalīcija Sāhelai 2020. gadā un Takubas darba grupa 2020. gadā; tā kā pēdējā desmitgadē Āfrikas drošības institūcijas miera atbalsta operācijās kontinentā ir izvietojušas tūkstošiem lielu personālu; tā kā šīm intervencēm joprojām trūkst spēju atrisināt drošības problēmas reģionā; |
| --- | --- |

D.

tā kā pēdējos gados ir sāktas daudzas starptautiskas misijas un iniciatīvas, to skaitā ANO Daudzdimensionālā integrētā stabilizācijas misija Mali 2013. gadā, Eiropas Savienības spēju veidošanas misija Nigērā 2012. gadā, Eiropas Savienības apmācības misija Mali (MINUSMA) 2013. gadā, Eiropas Savienības spēju veidošanas misija Nigērā 2014. gadā, operācija “Barkhane” 2014. gadā, Sāhelas G5 2014. gadā, Sāhelas G5 apvienotie spēki 2017. gadā, Sāhelas alianse 2017. gadā, Koalīcija Sāhelai 2020. gadā un Takubas darba grupa 2020. gadā; tā kā pēdējā desmitgadē Āfrikas drošības institūcijas miera atbalsta operācijās kontinentā ir izvietojušas tūkstošiem lielu personālu; tā kā šīm intervencēm joprojām trūkst spēju atrisināt drošības problēmas reģionā;

| E. | tā kā, cīnoties par Sāhelas reģiona drošību, ir nogalināti vairāk nekā 200 ANO miera uzturēšanas spēku locekļu un vairāk nekā 50 Francijas karavīru, kas uz turieni bija nosūtīti Serval un Barkhane misijas ietvaros, kā arī daudzi Āfrikas karavīri; tā kā daudzi Eiropas un ANO karavīri tika ievainoti laikā, kad tie bija izvietoti šajā reģionā; |
| --- | --- |

E.

tā kā, cīnoties par Sāhelas reģiona drošību, ir nogalināti vairāk nekā 200 ANO miera uzturēšanas spēku locekļu un vairāk nekā 50 Francijas karavīru, kas uz turieni bija nosūtīti Serval un Barkhane misijas ietvaros, kā arī daudzi Āfrikas karavīri; tā kā daudzi Eiropas un ANO karavīri tika ievainoti laikā, kad tie bija izvietoti šajā reģionā;

| F. | tā kā, neraugoties uz daudzkārtējiem Sāhelas valstu un starptautiskās sabiedrības miera uzturēšanas centieniem, stāvoklis reģionā joprojām ir ļoti nestabils; tā kā teroristu grupējumi, to skaitā pie Da'esh piederoši islāma teroristi, tādi kā Boko Haram un “Islāma valsts Rietumāfrikas provincē” (ISWAP), ir pastiprinājuši savu klātbūtni Sāhelā un Rietumāfrikā un ir atbildīgi par masveida nogalināšanu, spīdzināšanu, seksuālo vardarbību, piespiedu pazušanu, laupīšanu un piespiedu pārvietošanu; tā kā 2020. gadā strauji palielinājās slepkavību skaits, kuras cita starpā tiek piedēvētas islāmistu vardarbībai, un tā kā saskaņā ar Āfrikas Stratēģisko pētījumu centra sniegto informāciju kopējais nogalināto skaits sasniedza 4 250; tā kā septiņās Sāhelas reģiona valstīs piespiedu kārtā tika pārvietoti vairāk nekā 7,7 miljoni cilvēku; tā kā Sāhelā pašlaik ir vairāk nekā 3 miljoni iekšzemē pārvietotu personu; |
| --- | --- |

F.

tā kā, neraugoties uz daudzkārtējiem Sāhelas valstu un starptautiskās sabiedrības miera uzturēšanas centieniem, stāvoklis reģionā joprojām ir ļoti nestabils; tā kā teroristu grupējumi, to skaitā pie Da'esh piederoši islāma teroristi, tādi kā Boko Haram un “Islāma valsts Rietumāfrikas provincē” (ISWAP), ir pastiprinājuši savu klātbūtni Sāhelā un Rietumāfrikā un ir atbildīgi par masveida nogalināšanu, spīdzināšanu, seksuālo vardarbību, piespiedu pazušanu, laupīšanu un piespiedu pārvietošanu; tā kā 2020. gadā strauji palielinājās slepkavību skaits, kuras cita starpā tiek piedēvētas islāmistu vardarbībai, un tā kā saskaņā ar Āfrikas Stratēģisko pētījumu centra sniegto informāciju kopējais nogalināto skaits sasniedza 4 250; tā kā septiņās Sāhelas reģiona valstīs piespiedu kārtā tika pārvietoti vairāk nekā 7,7 miljoni cilvēku; tā kā Sāhelā pašlaik ir vairāk nekā 3 miljoni iekšzemē pārvietotu personu;

| G. | tā kā dažādo savstarpēji cieši saistīto krīžu rezultātā ir palielinājusies vajadzība pēc humānās palīdzības; tā kā Sāhelas centrālajā daļā steidzama humānā palīdzība pašlaik ir nepieciešama 20 miljoniem cilvēku; tā kā pret šo krīzi īpaši neaizsargāti ir sievietes un bērni, kas arī īpaši cieš no tās; |
| --- | --- |

G.

tā kā dažādo savstarpēji cieši saistīto krīžu rezultātā ir palielinājusies vajadzība pēc humānās palīdzības; tā kā Sāhelas centrālajā daļā steidzama humānā palīdzība pašlaik ir nepieciešama 20 miljoniem cilvēku; tā kā pret šo krīzi īpaši neaizsargāti ir sievietes un bērni, kas arī īpaši cieš no tās;

| H. | tā kā drošība, attīstība un pamata cilvēktiesību aizsardzība cita citu pastiprina un ir nepieciešamas ilgstoša miera radīšanai; tā kā šāds ilgtspējīgs miers tiks panākts tikai tad, ja tiks novērsti nedrošības pamatcēloņi, to skaitā nabadzība, korupcija, bads un resursu nepietiekamība; |
| --- | --- |

H.

tā kā drošība, attīstība un pamata cilvēktiesību aizsardzība cita citu pastiprina un ir nepieciešamas ilgstoša miera radīšanai; tā kā šāds ilgtspējīgs miers tiks panākts tikai tad, ja tiks novērsti nedrošības pamatcēloņi, to skaitā nabadzība, korupcija, bads un resursu nepietiekamība;

| I. | tā kā drošības problēmas Rietumāfrikas un Sāhelas valstīs atšķiras pēc to būtības; tā kā šīs problēmas ietver to teroristu organizāciju darbības, kurām ir saikne ar starptautiskiem džihādistu tīkliem, etniskus un cilšu konfliktus, ar piekļuvi dabas resursiem saistītas sadursmes, paramilitāru grupējumu un drošības dienestu ārpustiesas darbības, bruņotas sacelšanās, separātistu konfliktus un politisku un ar vēlēšanām saistītu vardarbību; |
| --- | --- |

I.

tā kā drošības problēmas Rietumāfrikas un Sāhelas valstīs atšķiras pēc to būtības; tā kā šīs problēmas ietver to teroristu organizāciju darbības, kurām ir saikne ar starptautiskiem džihādistu tīkliem, etniskus un cilšu konfliktus, ar piekļuvi dabas resursiem saistītas sadursmes, paramilitāru grupējumu un drošības dienestu ārpustiesas darbības, bruņotas sacelšanās, separātistu konfliktus un politisku un ar vēlēšanām saistītu vardarbību;

| J. | tā kā Eiropas un Āfrikas drošība ir cieši savstarpēji saistīta; tā kā teroristi, bruņoti grupējumi, paramilitāri grupējumi un cilvēku tirgotāji izmanto virkni sarežģītu savstarpēji pārklājošos problēmu reģionā, to skaitā nabadzību, sociālo pamatpakalpojumu pieejamības trūkumu, nepietiekamu pārtikas nodrošinājumu, atmežošanu, vides degradāciju, institūciju vājo veiktspēju, korupciju un uzticēšanas valstij trūkumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas un Āfrikas drošība ir cieši savstarpēji saistīta; tā kā teroristi, bruņoti grupējumi, paramilitāri grupējumi un cilvēku tirgotāji izmanto virkni sarežģītu savstarpēji pārklājošos problēmu reģionā, to skaitā nabadzību, sociālo pamatpakalpojumu pieejamības trūkumu, nepietiekamu pārtikas nodrošinājumu, atmežošanu, vides degradāciju, institūciju vājo veiktspēju, korupciju un uzticēšanas valstij trūkumu;

| K. | tā kā reģionu smagi skar klimata pārmaiņas; tā kā tas var izraisīt turpmāku destabilizāciju; tā kā ekonomiskā sociālā un ar vidi saistītā marginalizācija rada nopietnu radikalizācijas risku; |
| --- | --- |

K.

tā kā reģionu smagi skar klimata pārmaiņas; tā kā tas var izraisīt turpmāku destabilizāciju; tā kā ekonomiskā sociālā un ar vidi saistītā marginalizācija rada nopietnu radikalizācijas risku;

| L. | tā kā parāda slogs veicina valstu vispārējās stabilitātes apdraudējumu Sāhelas un Rietumāfrikas reģionā; |
| --- | --- |

L.

tā kā parāda slogs veicina valstu vispārējās stabilitātes apdraudējumu Sāhelas un Rietumāfrikas reģionā;

| M. | tā kā spēju risināt minētās drošības problēmas vēl vairāk ir pavājinājusi Covid-19 pandēmija; |
| --- | --- |

M.

tā kā spēju risināt minētās drošības problēmas vēl vairāk ir pavājinājusi Covid-19 pandēmija;

| N. | tā kā demokrātijas nostiprināšanu Rietumāfrikā un Sāhelā apdraud arī militārie apvērsumi, nedemokrātiskas konstitucionālās izmaiņas, tautas protestu apspiešana, pulcēšanās, vārda un preses brīvības ierobežojumi, kā arī opozīcijas partijām un politiķiem noteiktie ierobežojumi; |
| --- | --- |

N.

tā kā demokrātijas nostiprināšanu Rietumāfrikā un Sāhelā apdraud arī militārie apvērsumi, nedemokrātiskas konstitucionālās izmaiņas, tautas protestu apspiešana, pulcēšanās, vārda un preses brīvības ierobežojumi, kā arī opozīcijas partijām un politiķiem noteiktie ierobežojumi;

| O. | tā kā papildus drošības apdraudējumam demokrātisko konsolidāciju Rietumāfrikā un Sāhelas Āfrikā apdraud arī korupcija, iedzīvotāju protestu un pulcēšanās apspiešana, vārda un preses brīvības ierobežojumi, opozīcijas partijām un politiķiem noteikti ierobežojumi, prezidenta pilnvaru termiņa un citu konstitucionālo noteikumu neievērošana un nespēja nodrošināt iekļaujošas un pārredzamas vēlēšanas pārvietotajiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā papildus drošības apdraudējumam demokrātisko konsolidāciju Rietumāfrikā un Sāhelas Āfrikā apdraud arī korupcija, iedzīvotāju protestu un pulcēšanās apspiešana, vārda un preses brīvības ierobežojumi, opozīcijas partijām un politiķiem noteikti ierobežojumi, prezidenta pilnvaru termiņa un citu konstitucionālo noteikumu neievērošana un nespēja nodrošināt iekļaujošas un pārredzamas vēlēšanas pārvietotajiem iedzīvotājiem;

| P. | tā kā ES, ĀS, ECOWAS un citas starptautiskas organizācijas pēdējos 20 gados Rietumāfrikas un Sāhelas valstīs ir nosūtījušas vēlēšanu novērošanas misijas; tā kā ir publicēti visaptveroši ziņojumi, kas ietver būtiskus reformu ieteikumus, no kuriem tikai daži ir tikuši apspriesti; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES, ĀS, ECOWAS un citas starptautiskas organizācijas pēdējos 20 gados Rietumāfrikas un Sāhelas valstīs ir nosūtījušas vēlēšanu novērošanas misijas; tā kā ir publicēti visaptveroši ziņojumi, kas ietver būtiskus reformu ieteikumus, no kuriem tikai daži ir tikuši apspriesti;

| Q. | tā kā saskaņā ar 2021. gada korupcijas uztveres indeksu korupcijas līmenis Rietumāfrikas valstīs ir nevienmērīgs un korupcijas apkarošanas reformu jomā labākie rezultāti ir Kaboverdei un Senegālai, bet vieni no sliktākajiem — Libērijai, Mali un Nigērijai; |
| --- | --- |

Q.

tā kā saskaņā ar 2021. gada korupcijas uztveres indeksu korupcijas līmenis Rietumāfrikas valstīs ir nevienmērīgs un korupcijas apkarošanas reformu jomā labākie rezultāti ir Kaboverdei un Senegālai, bet vieni no sliktākajiem — Libērijai, Mali un Nigērijai;

| R. | tā kā, palielinoties drošības problēmām un sabiedrības neapmierinātībai ar valdību un starptautisko sabiedrību, ir notikušas vairākas publiskas demonstrācijas, kuru dalībnieki pieprasīja veikt turpmākas valdības reformas un uzlabot situāciju drošības jomā; tā kā reģionālās pārvaldes iestādes jau ilgstoši tiek apsūdzētas korupcijā un nepotismā un tā kā šo apsūdzību dēļ arvien vairāk mazinās uzticēšanās valdībai un tās institūcijām un apmierinātība ar tām; |
| --- | --- |

R.

tā kā, palielinoties drošības problēmām un sabiedrības neapmierinātībai ar valdību un starptautisko sabiedrību, ir notikušas vairākas publiskas demonstrācijas, kuru dalībnieki pieprasīja veikt turpmākas valdības reformas un uzlabot situāciju drošības jomā; tā kā reģionālās pārvaldes iestādes jau ilgstoši tiek apsūdzētas korupcijā un nepotismā un tā kā šo apsūdzību dēļ arvien vairāk mazinās uzticēšanās valdībai un tās institūcijām un apmierinātība ar tām;

| S. | tā kā vispārējais stāvoklis demokrātijas un drošības sadarbības jomā Sāhelā būtiski pasliktinājās, kad Mali un Burkinafaso militārie spēki gāza valsts valdību: Mali — 2020. gada augustā un pēc tam vēlreiz 2021. gada maijā, kad militārie spēki gāza valdību, kuru tie bija iepriekš iecēluši, un Burkinafaso — 2022. gada janvārī, kad tur notika valsts apvērsums; tā kā tas liecina par dziļi iesakņojušos krīzi reģionā; |
| --- | --- |

S.

tā kā vispārējais stāvoklis demokrātijas un drošības sadarbības jomā Sāhelā būtiski pasliktinājās, kad Mali un Burkinafaso militārie spēki gāza valsts valdību: Mali — 2020. gada augustā un pēc tam vēlreiz 2021. gada maijā, kad militārie spēki gāza valdību, kuru tie bija iepriekš iecēluši, un Burkinafaso — 2022. gada janvārī, kad tur notika valsts apvērsums; tā kā tas liecina par dziļi iesakņojušos krīzi reģionā;

| T. | tā kā ECOWAS un ĀS ir vairākkārt organizējušas apmaiņas un vizītes uz Mali un Burkinafaso, lai nodrošinātu starpniecību un panāktu kompromisu starp dažādajām iesaistītajām personām; tā kā ECOWAS vairākkārt ir uzsvērusi, cik svarīgi ir noteikt skaidru grafiku demokrātisko procesu atsākšanai, tostarp drīzu datumu demokrātiskām vēlēšanām; |
| --- | --- |

T.

tā kā ECOWAS un ĀS ir vairākkārt organizējušas apmaiņas un vizītes uz Mali un Burkinafaso, lai nodrošinātu starpniecību un panāktu kompromisu starp dažādajām iesaistītajām personām; tā kā ECOWAS vairākkārt ir uzsvērusi, cik svarīgi ir noteikt skaidru grafiku demokrātisko procesu atsākšanai, tostarp drīzu datumu demokrātiskām vēlēšanām;

| U. | tā kā pēc valsts apvērsuma Gvinejā 2021. gada septembrī un prezidenta Alpha Condé apcietināšanas, kuru nesen atbrīvoja, valsts joprojām būs izslēgta no ECOWAS, līdz tajā tiks atjaunota konstitucionālā kārtība; tā kā militārajām iestādēm tika noteikts termiņš — 2022. gada 25. aprīlis —, līdz kuram jāsniedz sīkāka informācija par savu pārejas plānu; tā kā minētajā dienā tās pieprasīja jaunu termiņu pārejas grafika iesniegšanai; |
| --- | --- |

U.

tā kā pēc valsts apvērsuma Gvinejā 2021. gada septembrī un prezidenta Alpha Condé apcietināšanas, kuru nesen atbrīvoja, valsts joprojām būs izslēgta no ECOWAS, līdz tajā tiks atjaunota konstitucionālā kārtība; tā kā militārajām iestādēm tika noteikts termiņš — 2022. gada 25. aprīlis —, līdz kuram jāsniedz sīkāka informācija par savu pārejas plānu; tā kā minētajā dienā tās pieprasīja jaunu termiņu pārejas grafika iesniegšanai;

| V. | tā kā valsts konstitucionālās kārtības un tiesiskuma ievērošana ir ļoti svarīga gan miera un stabilitātes nodrošināšanai, gan terorisma apkarošanai un militārās drošības nodrošināšanai; tā kā demokrātijas principu ievērošanai, tostarp pārredzamu un iekļaujošu vēlēšanu rīkošanai, ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu, ka valdībām ir plašas publiskās pilnvaras; tā kā iedzīvotāji atbalsta patiesus demokrātiskos procesus un tiecas pēc taisnīgas līdzdalības tajos; |
| --- | --- |

V.

tā kā valsts konstitucionālās kārtības un tiesiskuma ievērošana ir ļoti svarīga gan miera un stabilitātes nodrošināšanai, gan terorisma apkarošanai un militārās drošības nodrošināšanai; tā kā demokrātijas principu ievērošanai, tostarp pārredzamu un iekļaujošu vēlēšanu rīkošanai, ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu, ka valdībām ir plašas publiskās pilnvaras; tā kā iedzīvotāji atbalsta patiesus demokrātiskos procesus un tiecas pēc taisnīgas līdzdalības tajos;

| W. | tā kā valstu parlamentu iesaistīšana lēmumu pieņemšanā par drošības jautājumiem ir ļoti svarīga, lai attīstītu ilgstošu drošību un sabiedrības stabilitāti; |
| --- | --- |

W.

tā kā valstu parlamentu iesaistīšana lēmumu pieņemšanā par drošības jautājumiem ir ļoti svarīga, lai attīstītu ilgstošu drošību un sabiedrības stabilitāti;

| X. | tā kā drošība, attīstība un pamata cilvēktiesību aizsardzība cita citu pastiprina un ir nepieciešamas ilgstoša miera radīšanai; |
| --- | --- |

X.

tā kā drošība, attīstība un pamata cilvēktiesību aizsardzība cita citu pastiprina un ir nepieciešamas ilgstoša miera radīšanai;

| Y. | tā kā pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbības iespēju sašaurināšana un preses brīvības ierobežošana dažās Rietumāfrikas un Sāhelas valstīs rada būtiskas problēmas demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību jomā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbības iespēju sašaurināšana un preses brīvības ierobežošana dažās Rietumāfrikas un Sāhelas valstīs rada būtiskas problēmas demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību jomā;

| Z. | tā kā Eiropas Savienība ir apņēmusies atbalstīt Rietumāfrikas un Sāhelas reģiona drošību un attīstību, izmantojot politiskas, diplomātiskas un humanitāras partnerības, tostarp sniedzot tehnisko atbalstu drošības sektora reformai, militārai un policijas apmācībai, vēlēšanu procesiem un pārskatatbildībai, kā arī atbalstīt pilsoniskās sabiedrības stiprināšanu; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Eiropas Savienība ir apņēmusies atbalstīt Rietumāfrikas un Sāhelas reģiona drošību un attīstību, izmantojot politiskas, diplomātiskas un humanitāras partnerības, tostarp sniedzot tehnisko atbalstu drošības sektora reformai, militārai un policijas apmācībai, vēlēšanu procesiem un pārskatatbildībai, kā arī atbalstīt pilsoniskās sabiedrības stiprināšanu;

| AA. | tā kā ĀS ir tuva ES partnere miera un stabilitātes centienos; tā kā reģionālās drošības procesa dalībnieku, to skaitā ECOWAS un ĀS Āfrikas rezerves spēku, mērķi pārklājas ar ES ieinteresētību palīdzēt grūtībās nonākušām valstīm nodrošināt mieru un labklājību; tā kā ES un ĀS līderi ir vienojušies veicināt sadarbību miera un drošības jomā Āfrikas kontinentā; tā kā ĀS un ES saprašanās memorands par mieru, drošību un pārvaldību un Eiropas Miera mehānisms ir paredzēti, lai cīnītos pret nestabilitāti, radikalizāciju, vardarbīgu ekstrēmismu un terorismu un ar integrētas pieejas palīdzību pievērstos visam konflikta ciklam; |
| --- | --- |

AA.

tā kā ĀS ir tuva ES partnere miera un stabilitātes centienos; tā kā reģionālās drošības procesa dalībnieku, to skaitā ECOWAS un ĀS Āfrikas rezerves spēku, mērķi pārklājas ar ES ieinteresētību palīdzēt grūtībās nonākušām valstīm nodrošināt mieru un labklājību; tā kā ES un ĀS līderi ir vienojušies veicināt sadarbību miera un drošības jomā Āfrikas kontinentā; tā kā ĀS un ES saprašanās memorands par mieru, drošību un pārvaldību un Eiropas Miera mehānisms ir paredzēti, lai cīnītos pret nestabilitāti, radikalizāciju, vardarbīgu ekstrēmismu un terorismu un ar integrētas pieejas palīdzību pievērstos visam konflikta ciklam;

| AB. | tā kā Sāhelas G5, ko atbalsta ES un ĀS, nodrošina drošību un reģionālo attīstību, cenšoties apkarot terorismu un radīt stabilitāti Sāhelas reģionā; tā kā Sāhelas G5 valstis saskaras ar problēmām progresa panākšanā un sabiedrības atbalsta saglabāšanā; tā kā ES finansētās darbības konflikta novēršanai, starpniecībai, dialogam un izlīgumam joprojām ir ierobežotas; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Sāhelas G5, ko atbalsta ES un ĀS, nodrošina drošību un reģionālo attīstību, cenšoties apkarot terorismu un radīt stabilitāti Sāhelas reģionā; tā kā Sāhelas G5 valstis saskaras ar problēmām progresa panākšanā un sabiedrības atbalsta saglabāšanā; tā kā ES finansētās darbības konflikta novēršanai, starpniecībai, dialogam un izlīgumam joprojām ir ierobežotas;

| AC. | tā kā visi starptautiskās sabiedrības centieni ietvēra ļoti spēcīgus demokrātisko un drošības sektora reformu elementus; tā kā lielākā daļa reģiona valstu cieš no tā, ka tām trūkst spēju efektīvi īstenot tik ļoti nepieciešamās reformas; |
| --- | --- |

AC.

tā kā visi starptautiskās sabiedrības centieni ietvēra ļoti spēcīgus demokrātisko un drošības sektora reformu elementus; tā kā lielākā daļa reģiona valstu cieš no tā, ka tām trūkst spēju efektīvi īstenot tik ļoti nepieciešamās reformas;

| AD. | tā kā ārvalstu privāto militāro un drošības uzņēmumu klātbūtne Rietumāfrikā turpina destabilizēt reģiona drošību un politisko vidi; tā kā Mali kopš 2021. gada beigām pēc militārās huntas uzaicinājuma atrodas tā sauktā Vāgnera grupa — Krievijas valdībai pietuvināta algotņu grupa; tā kā pastāv apgalvojumi, ka Vāgnera grupa izmanto Krievijas militāro infrastruktūru un ka Krievijas Aizsardzības ministrija ir iesaistīta tās locekļu finansēšanā, vervēšanā, apmācībā un aizsardzībā; tā kā Vāgnera grupa tiek apsūdzēta smagu cilvēktiesību pārkāpumu izdarīšanā; |
| --- | --- |

AD.

tā kā ārvalstu privāto militāro un drošības uzņēmumu klātbūtne Rietumāfrikā turpina destabilizēt reģiona drošību un politisko vidi; tā kā Mali kopš 2021. gada beigām pēc militārās huntas uzaicinājuma atrodas tā sauktā Vāgnera grupa — Krievijas valdībai pietuvināta algotņu grupa; tā kā pastāv apgalvojumi, ka Vāgnera grupa izmanto Krievijas militāro infrastruktūru un ka Krievijas Aizsardzības ministrija ir iesaistīta tās locekļu finansēšanā, vervēšanā, apmācībā un aizsardzībā; tā kā Vāgnera grupa tiek apsūdzēta smagu cilvēktiesību pārkāpumu izdarīšanā;

| AE. | tā kā ANO eksperti ir nonākuši pie kopīga secinājuma, ka Vāgnera grupa Centrālāfrikas Republikā ir vainojama smagos un sistemātiskos cilvēktiesību pārkāpumos, to skaitā masveida tūlītēju nāvessoda izpildē, patvaļīgā aizturēšanā, seksuālā vardarbībā, izlaupīšanā, piespiedu pazušanā un spīdzināšanā nopratināšanas laikā; |
| --- | --- |

AE.

tā kā ANO eksperti ir nonākuši pie kopīga secinājuma, ka Vāgnera grupa Centrālāfrikas Republikā ir vainojama smagos un sistemātiskos cilvēktiesību pārkāpumos, to skaitā masveida tūlītēju nāvessoda izpildē, patvaļīgā aizturēšanā, seksuālā vardarbībā, izlaupīšanā, piespiedu pazušanā un spīdzināšanā nopratināšanas laikā;

| AF. | tā kā Krievija ir aktīvi izplatījusi un turpina izplatīt dezinformāciju visā Sāhelā, lai deleģitimizētu Eiropas iniciatīvas, kuru mērķis ir radīt stabilitāti un drošību, lai palīdzētu reģionam; |
| --- | --- |

AF.

tā kā Krievija ir aktīvi izplatījusi un turpina izplatīt dezinformāciju visā Sāhelā, lai deleģitimizētu Eiropas iniciatīvas, kuru mērķis ir radīt stabilitāti un drošību, lai palīdzētu reģionam;

| AG. | tā kā ES un tās kopējās drošības un aizsardzības politikas misijas ir tikušas pakļautas dezinformācijas kampaņām un tām steidzami jānodrošina līdzekļi efektīvai stratēģiskai komunikācijai; tā kā dezinformācija ir aizgājusi pat tik tālu, ka Francijas militārpersonas nepatiesi tika apsūdzējusi masveida slepkavībā Gossi apgabalā Mali, lai gan pierādījumi liecina par to, ka Mali iedzīvotāji un par piederību Vāgnera grupai aizdomās turēti ārzemnieki ir atbildīgi par atbaidošā veidā izdomātu un maldinošu faktu safabricēšanu; |
| --- | --- |

AG.

tā kā ES un tās kopējās drošības un aizsardzības politikas misijas ir tikušas pakļautas dezinformācijas kampaņām un tām steidzami jānodrošina līdzekļi efektīvai stratēģiskai komunikācijai; tā kā dezinformācija ir aizgājusi pat tik tālu, ka Francijas militārpersonas nepatiesi tika apsūdzējusi masveida slepkavībā Gossi apgabalā Mali, lai gan pierādījumi liecina par to, ka Mali iedzīvotāji un par piederību Vāgnera grupai aizdomās turēti ārzemnieki ir atbildīgi par atbaidošā veidā izdomātu un maldinošu faktu safabricēšanu;

| AH. | tā kā Mali pārejas perioda valdības institūciju radīto daudzo šķēršļu dēļ starptautisko procesu dalībnieki ir secinājuši, ka vairs netiek izpildīti nosacījumi tam, lai turpinātu militāro iesaisti Mali; |
| --- | --- |

AH.

tā kā Mali pārejas perioda valdības institūciju radīto daudzo šķēršļu dēļ starptautisko procesu dalībnieki ir secinājuši, ka vairs netiek izpildīti nosacījumi tam, lai turpinātu militāro iesaisti Mali;

| AI. | tā kā pēc Āfrikas partneru lūguma Eiropas un starptautiskās arēnas dalībnieki ir vienojušies turpināt kopīgo rīcību cīņā pret terorismu Sāhelas reģionā, tostarp Nigērā un Gvinejas līcī, un ir sākuši politiskas un militāras konsultācijas ar tiem, lai līdz 2022. gada jūnijam izstrādātu šīs kopīgās rīcības noteikumus; |
| --- | --- |

AI.

tā kā pēc Āfrikas partneru lūguma Eiropas un starptautiskās arēnas dalībnieki ir vienojušies turpināt kopīgo rīcību cīņā pret terorismu Sāhelas reģionā, tostarp Nigērā un Gvinejas līcī, un ir sākuši politiskas un militāras konsultācijas ar tiem, lai līdz 2022. gada jūnijam izstrādātu šīs kopīgās rīcības noteikumus;

| AJ. | tā kā situācija Sāhelā ir cieši saistīta ar situāciju Gvinejas līcī; tā kā pirātisms joprojām rada draudus drošībai Gvinejas līcī; tā kā Padome ir par diviem gadiem pagarinājusi koordinētās klātbūtnes jūrā īstenošanu Gvinejas līcī, |
| --- | --- |

AJ.

tā kā situācija Sāhelā ir cieši saistīta ar situāciju Gvinejas līcī; tā kā pirātisms joprojām rada draudus drošībai Gvinejas līcī; tā kā Padome ir par diviem gadiem pagarinājusi koordinētās klātbūtnes jūrā īstenošanu Gvinejas līcī,

| 1. | stingri nosoda vardarbību un cilvēku bojāeju Rietumāfrikā un Sāhelas reģionā, tostarp saistībā ar militārām operācijām izdarītos pārkāpumus, un pauž bažas par aizvien lielāko nestabilitāti Sāhelā, kas apdraud drošību un stabilitāti apkārtējās valstīs un kam ir dziļas reģionālas un starptautiskas sekas; pauž solidaritāti un izsaka līdzjūtību visu to personu tuviniekiem, kas cietušas no teroristu uzbrukumiem visā reģionā; atkārtoti pauž stingru atbalstu Rietumāfrikas un Sāhelas Āfrikas iedzīvotājiem un viņu centieniem panākt mieru, cilvēktiesības, drošību, stabilitāti, ekonomisko attīstību un sociālo un demokrātisko progresu; pauž atzinību par vietējo un starptautisko dalībnieku daudzajiem centieniem veicināt mieru un progresu visā reģionā; atzīst, ka drošības situācija Sāhelā joprojām ir milzīgs izaicinājums un daudzi civiliedzīvotāji cieš no drošības neesamības un ir kļuvuši par teroristu uzbrukumu upuriem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver — lai visaptveroši reaģētu uz problēmām, ar kurām saskaras Rietumāfrika un Sāhela, ir nepieciešama drošības, klimata, attīstības un tirdzniecības politikas koordinācija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž dziļas bažas par demokrātijas stāvokli Sāhelas reģionā un nesenajiem valsts apvērsumiem šajā reģionā; aicina visus apvērsumu vadītājus noteikt skaidrus ierobežojumus attiecībā uz politisko pārejas periodu ilgumu, nodrošināt ātru atgriešanos pie konstitucionālās kārtības, tiesiskuma un civilajām valdībām, kā arī veicināt pārredzamu un iekļaujošu vēlēšanu organizēšanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti pauž stingru nostāju, ka jebkādai ilgtermiņa drošības un politiskajai sadarbībai ar ES dalībniekiem būs nepieciešami reālistiski grafiki demokrātijas atjaunošanai, tostarp skaidri un izmērāmi starpposma mērķrādītāji; atgādina, ka bez šādiem reālistiskiem grafikiem jebkāda turpmāka sadarbība ar ES dalībniekiem tiks apšaubīta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka apvērsumi apdraud centienus stiprināt tiesiskumu un apliecināt valdības darbību demokrātisko leģitimitāti; atgādina, ka patiesai pārejai uz demokrātiju un reformām ir jānotiek civilpersonu vadībā un jādod iespēja pilnībā un aktīvi iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, sievietes, jauniešus un opozīcijas partijas; mudina Rietumāfrikas un Sāhelas reģiona valstu iestādes ievērot un aizsargāt mediju brīvību un pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka visā reģionā ir vajadzīgi patiesi nacionāli dialogi, iesaistot visus pilsoniskās sabiedrības slāņus, lai izklāstītu skaidru nākotnes redzējumu par demokrātiju, tostarp konkrētus mērķus, par kuriem kopīgi vienojas un kurus atbalsta dažādi nemilitāri un nevalstiski dalībnieki; aicina starptautisko sabiedrību palīdzēt veicināt šādu dialogu, piedāvājoties uzņemties starpnieka lomu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka vienotība ir labākais veids, kā risināt daudzās problēmas, ar kurām saskaras reģions; tāpēc atbalsta Āfrikas Savienības paziņotos pasākumus un ECOWAS veiktos pasākumus demokrātijas un tiesiskuma aizsardzībai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina visu Sāhelas reģiona valstu militāro vadību pildīt savas starptautiskās saistības, tostarp pilnībā ievērot cilvēktiesības; atbalsta ECOWAS centienus izstrādāt cilvēktiesību reformu un pārskatatbildības ceļvedi, lai, cenšoties holistiski atrisināt dažādās krīzes, novērstu turpmākus cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina, ka NDICI — “Eiropa pasaulē” neatbalsta konkrētu tādu operāciju finansēšanu, kas saistītas ar militāro vai valsts drošības sektoru vai kas var izraisīt cilvēktiesību pārkāpumus partnervalstīs; atzīst daudzās problēmas, ar kurām saskaras Sāhelas un Sahāras teritorijas, piemēram, klimata pārmaiņas, ekonomikas krīzes un teroristu uzbrukumi; aicina Eiropu izrādīt lielāku solidaritāti, politiski un militāri atbalstot šo reģionu, cita starpā ar Eiropas Miera mehānisma starpniecību, nodrošinot aizsardzībai pietiekamu apmācību bruņojuma jomā un cilvēktiesību attīstīšanu un ievērošanu; aicina visas ES dalībvalstis pildīt savas saistības cilvēktiesību jomā un atturēties no ieroču nodošanas, kas varētu veicināt cilvēktiesību pārkāpumus Rietumāfrikā un Sāhelā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina, ka Āfrikas jaunatnei var būt svarīga loma pārticīgas reģiona nākotnes veidošanā; aicina palielināt sieviešu iekļaušanu un aktīvu līdzdalību demokrātiskā lēmumu pieņemšanā visos līmeņos, kā arī miera veidošanas un izlīguma centienos; nosoda seksuālas vardarbības izmantošanu un visu veidu iebiedēšanu konflikta situācijās; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka iedzīvotāju pieaugošā nabadzība ir noziedzīgu un teroristu grupējumu attīstības sociālekonomiskais pamats; uzsver — tas, ka iedzīvotājiem nav pieejami būtiski sabiedriskie pakalpojumi, piemēram, ūdens, sanitārija, veselība un izglītība, ir terorisma attīstības sociālekonomiskais pamats; uzsver izglītības nozīmību, jo tā ir ekonomikas izaugsmes veicināšanas, demokrātiskas sabiedrības izveides un ekstrēmisma novēršanas pamats; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver valstu parlamentu lomu stabilitātē un demokratizācijā; aicina ECOWAS valstis ar drošību saistītu jautājumu risināšanā vēl vairāk iekļaut valsts un reģionālās demokrātiskās struktūras; uzskata, ka jebkāda šāda ES iejaukšanās būtu jāapspriež attiecīgās valsts parlamentā; aicina ES un ECOWAS valstis pastiprināt drošības, attīstības, humānās un demokrātijas atbalsta palīdzības koordināciju, lai nodrošinātu integrētu pieeju mieram un drošībai nolūkā panākt ilgstošu ilgtspējīgu attīstību visā reģionā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda uz ES un tās dalībvalstu nozīmīgo ieguldījumu attīstības sadarbībā un humānās palīdzības sniegšanā un atzinīgi vērtē Sāhelas alianses darbu, atbalstot Sāhelas G5 valstu valdību vadītos attīstības centienus; aicina pilnībā īstenot Sāhelas G5 darbību un cieši sadarboties ar ES dalībvalstīm, veidojot finansiālās spējas, apmainoties ar militāro ekipējumu un nodrošinot efektīvu apmācību militārās un civilās operācijās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver — lai uzlabotu drošības situāciju reģionā, būs jānovērš vardarbības un konfliktu pamatcēloņi, tostarp nabadzība, klimata pārmaiņas, pārvietošana un nepietiekama piekļuve izglītībai un iespējām, ko visu ir saasinājusi Covid-19 pandēmija; atzīst, ka vardarbīga ekstrēmisma un terorisma pamatcēloņi ir sarežģīti; uzsver nepieciešamību veicināt reģiona ekonomiku, sekmēt darbvietu radīšanu un likt pamatus ilgtspējīgai ilgtermiņa attīstībai; aicina ES pielāgot ieguldījumus un attīstības sadarbību tā, lai novērstu terorisma un nedrošības pamatcēloņus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž dziļas bažas par kraso pārtikas nodrošinājuma pasliktināšanos Rietumāfrikā un Sāhelā, kas šo reģionu lauksaimniecības pārtikas sistēmu un piegādes ķēžu pastāvīgās un pieaugošās neaizsargātības dēļ pašlaik ietekmē desmitiem miljonu cilvēku; uzsver, ka Rietumāfrika un Sāhelas reģions ir atkarīgi no Ukrainā audzētu kviešu piegādēm; pauž visdziļākās bažas par satraucošo īstermiņa un vidēja termiņa ietekmi uz pārtikas nodrošinājumu Rietumāfrikā un Sāhelas reģionā, ko izraisījis neprovocētais Krievijas karš pret Ukrainu, un ar to saistīto satraucošo iespēju, ka karš varētu izraisīt jaunu un bīstamu bada un uztura krīzi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīst Rietumāfrikas un Sāhelas reģiona tiesības uz uztursuverenitāti kā uzturdrošības panākšanas un nabadzības mazināšanas līdzekli, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm un ģimenes saimniecībām, lai nodrošinātu cenas ziņā pieņemamas un pieejamas pārtikas piegādi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzīst, ka ES ir pasaulē vadošā humānās palīdzības un attīstības atbalsta sniedzēja; aicina ES un tās dalībvalstis palielināt finansiālo un humāno palīdzību, lai apmierinātu skarto iedzīvotāju steidzamās vajadzības; pauž nožēlu par to, ka vairākas ES dalībvalstis nav sasniegušas mērķi 0,7 % no nacionālā kopienākuma veltīt oficiālajai attīstības palīdzībai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt brīvu piekļuvi humānajai palīdzībai un pamatpakalpojumiem konfliktu zonās, tostarp tiem, kas dzīvo teritorijās ārpus valdības kontroles; atgādina, ka visām pusēm ir jāievēro starptautiskās humanitārās tiesības, lai novērstu jebkādu humānās palīdzības novirzīšanas risku; uzsver, ka ir svarīgi, lai humānās palīdzības sniegšana tiktu uztverta kā neitrāla un objektīva un tiktu nodrošināta humānās palīdzības darbinieku drošība; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē dažu valstu panākto progresu korupcijas izskaušanā; mudina Āfrikas un ES valstis apkarot visus korupcijas gadījumus; uzsver saikni starp korupciju un noziegumiem pret vidi, kas abi rada arvien lielākus draudus IAM sasniegšanai; norāda, ka nestabilitātes novēršana šajā reģionā ir priekšnoteikums, lai veicinātu globālu drošību un panāktu progresu IAM sasniegšanā; mudina ES un tās dalībvalstis izmantot korupcijas apkarošanas politiku, pastiprinot spēju veidošanu attiecībā uz nodarījumiem, ko ES, Interpols un ANO Vides programma ir atzinuši par noziegumiem pret vidi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka klimata pārmaiņas kļūst par arvien svarīgāku faktoru reģionālajā stabilitātē Rietumāfrikā un Sāhelā; aicina Rietumāfrikas un Sāhelas valstis sadarboties ar ES dalībvalstīm, lai novērstu klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi uz drošību un stabilitāti reģionā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina, ka ir vajadzīgas spēcīgas iestādes, lai apkarotu terorismu un risinātu iekšzemes problēmas; uzsver, ka ir svarīgi pārskatīt stratēģiju terorisma un vardarbīga ekstrēmisma apkarošanai attiecīgajos reģionos, ievērojot starptautiskos standartus, un aicina saukt pie atbildības un tiesāt visus, kas veic šādas darbības; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina valstu iestādes visā reģionā atcelt kriminālatbildību par viena dzimuma personu seksuālām attiecībām un nodrošināt LGBTI iedzīvotāju tiesības; uzsver, ka personām, kas bēg no vajāšanas piederības LGBTI dēļ, ir jābūt tiesībām uz starptautisko aizsardzību ES; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver ES apņemšanos visaptveroši iesaistīties reģionā attiecībā uz politisko atbalstu, tehnisko un finansiālo palīdzību, jo īpaši drošības sektora reformām, militārajai apmācībai un atbalstam pilsoniskās sabiedrības aizsardzībai un stiprināšanai, kas ir būtiski drošības apdraudējumu novēršanai; aicina ECOWAS un ES dalībvalstis efektīvi īstenot saprašanās memorandu par mieru, drošību un pārvaldību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka ES humānā un attīstības palīdzība ir vērsta uz to, lai novērstu civiliedzīvotāju ciešanas un uzlabotu viņu dzīves pamatapstākļus; atgādina, ka ilgtspējīga attīstība Āfrikā ir iespējama, tikai apvienojot cilvēkkapitālu un ārēju attīstības atbalstu; atgādina, ka migrācijai nevajadzētu izraisīt intelektuālā darbaspēka emigrāciju; aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar to starptautiskajiem partneriem un attiecīgajām starptautiskajām iestādēm steidzami izvērtēt visus pieejamos līdzekļus, lai novērstu jebkādu Āfrikas valstu parādsaistību nepildīšanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pauž atbalstu ANO, ES un reģionālajai iesaistei Rietumāfrikā un Sāhelā miera uzturēšanas, militārās apmācības un tehniskās palīdzības jomā, jo īpaši izmantojot ES apmācības un spēju veidošanas misijas, kā arī ECOWAS un Āfrikas Savienības iniciatīvas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pauž dziļas bažas par Mali drošības spēku izdarītajiem daudzajiem ļoti nopietnajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, par kuriem ziņojusi ANO Stabilizācijas misija Mali (UN MINUSMA) un kuri saskaņā ar humanitārajām tiesībām var tikt uzskatīti par kara noziegumiem; pieņem zināšanai PV/AP lēmumu daļēji apturēt apmācību, ko Mali bruņotajiem spēkiem un nacionālajai gvardei nodrošina ES apmācības misija Mali un ES spēju veidošanas misija Mali, un mudina apturēt jebkādu citu ES palīdzību Mali drošības sektoram līdz brīdim, kad visi noziegumi būs nodoti izskatīšanai tiesā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzīst, ka dažādās starptautiskās misijas nav sasniegušas savu galveno mērķi, proti, nodrošināt reģionā noturīgu mieru, un ka tāpēc ir nepieciešams pārdomu process par starptautisko misiju un politikas pilnvarām un lomu; uzsver, ka, pārskatot ES pilnvaras un saistības, galvenā uzmanība būtu jāpievērš tam, lai sadarbību ar Rietumāfrikas un Sāhelas valstīm padarītu preventīvāku; mudina ECOWAS valstis un ES kopīgi izstrādāt jaunu pieeju drošības sektora reformai un palīdzībai drošības jomā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nosoda dezinformāciju par ES un tās kopējās drošības un aizsardzības politikas misijām; aicina ES nodrošināt sev visus līdzekļus, kas nepieciešami efektīvākai stratēģiskajai komunikācijai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka jebkāds Eiropas vai starptautisks atbalsts būtu jāuzskata tikai par papildinājumu valstu un reģionālajiem centieniem; atgādina, ka uzņēmējām valstīm ir jāsaglabā atbildība par visām iniciatīvām, kas tiek īstenotas attiecīgajās to teritorijās; atgādina, ka tāpēc arī politiskajiem un sabiedrības vadītājiem ir jāatbalsta šādas iniciatīvas, lai tās būtu sekmīgas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzīst, ka, neraugoties uz pastāvīgajām drošības problēmām, ir gūti panākumi cīņā pret bruņotiem islāmistu grupējumiem; atkārtoti uzsver nepieciešamību apkarot teroristu propagandu un vervēšanas iniciatīvas, izmantojot plašākas stratēģijas, kas paredzētas uzņēmības pret terorismu un vervēšanas apkarošanai; vienlaikus uzsver, ka ir jāstimulē dezertēšana no vardarbīgiem ekstrēmistu grupējumiem un jāpieliek lielākas pūles, lai šādus kaujiniekus deradikalizētu un reintegrētu sabiedrībā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | asi kritizē Mali valdības lēmumu likt šķēršļus sadarbībai ar Eiropas dalībniekiem, kas cita starpā tika pausts, 2022. gada 2. maijā denonsējot divus svarīgus nolīgumus, proti, nolīgumu par bruņoto spēku statusu, kurā noteikts tiesiskais regulējums Francijas Barkhane un Eiropas Takuba spēku klātbūtnei Mali, un 2014. gada nolīgumu par Mali un Francijas sadarbību aizsardzības jomā; asi kritizē Mali 2022. gada janvārī pausto prasību Dānijas un Francijas kontingentam doties prom no tās teritorijas, kā arī atteikumu dot Vācijas lidmašīnai atļauju lidot Mali gaisa telpā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nosoda Kremļa atbalstītās Krievijas Vāgnera grupas pieaugošo klātbūtni Sāhelā; joprojām pauž stingru pārliecību, ka Vāgnera grupas darbība Rietumāfrikā ir pretrunā mērķim panākt mieru, drošību un stabilitāti šajā reģionā un nav savietojama ar drošības un aizsardzības sadarbību ar ES; aicina visas valstis izskatīt Vāgnera grupas darbības rezultātus, jo īpaši Centrālāfrikas Republikā; pauž visdziļākās bažas par šīs grupas daudzajiem cilvēktiesību pārkāpumiem un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, par kuriem tiek ziņots joprojām; stingri nosoda noziegumus, ko Rietumāfrikā un Sāhelā pastrādājusi Vāgnera grupa un citi privāti militāri un drošības uzņēmumi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina visas valstis, kas sadarbojas vai apsver iespēju sadarboties ar Vāgnera grupu, ņemt vērā notikumus Ukrainā, kur Krievijas režīms īsteno brutālu un necilvēcīgu karu, klaji pārkāpjot starptautiskās tiesības; aicina visas valstis atteikties no ilūzijām par galīgajiem mērķiem, kuru dēļ notiek Krievijas iesaistīšanās šajās valstīs, un atzīt, ka Krievija un tās Vāgnera grupa koncentrējas tikai uz savām interesēm un izmantos jebkādu spēku, ko uzskatīs par vajadzīgu, kā tas ir redzams Ukrainā un citur, kur civiliedzīvotāji par to dārgi maksā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atgādina, ka drošības situācija Sāhelā, Rietumāfrikas piekrastes valstīs un Magribā ir cieši saistītas; aicina izvērtēt trūkumus, kas liedza ES apmācības misijām īstenot plānoto mērķi pienācīgi apmācīt bruņotos spēkus partnervalstīs, lai cīnītos pret džihādismu; aicina nākamās ES apmācības misijas īstenot tā, lai novērstu šos nopietnos trūkumus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkārtoti norāda, ka saistībā ar operācijas Barkhane pārcelšanu uz Nigēru būtu jāmācās no pieredzes, lai pārveidotu atbildes pasākumus, lielāku uzmanību pievēršot preventīviem pasākumiem un visaptverošākai pieejai pārvaldībai, drošībai un attīstības palīdzībai; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka starptautiskajai sabiedrībai būtu jāpastiprina ekonomiskā un politiskā sadarbība ar tām valstīm, kuras vēlas veikt reformas un gūt rezultātus, lai kalpotu par reģionāliem paraugiem, kam var būt nozīme visa reģiona stabilizēšanā; atzinīgi vērtē dažu valstu centienus panākt demokratizāciju; uzsver, ka reģionālie veiksmes stāsti, piemēram, Rietumāfrikas piekrastes reģionā, var palīdzēt stabilizēt visu reģionu, un tāpēc uzskata, ka šādi pozitīvi piemēri ir vēl vairāk jāveicina un jāatbalsta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkārtoti norāda, ka civiliedzīvotāju aizsardzība un drošība ir viens no galvenajiem jebkuras valdības uzdevumiem, un uzsver, ka būtu jāveic papildu pasākumi, lai uzlabotu civiliedzīvotāju aizsardzību; ierosina, ka šādi pasākumi varētu ietvert neapbruņotas civilās aizsardzības metodes, ko ANO jau ir sekmīgi ieviesusi citās konflikta situācijās; |
| --- | --- |

37.

| 38. | jo īpaši norāda, ka ir svarīgi izstrādāt drošības stratēģijas, jēgpilni iesaistot sievietes, kuras nesamērīgi skar nedrošība un vardarbība, un jauniešus, kuru nākotne, kā arī reģiona nākotne būs atkarīga no piekļuves izglītībai un nodarbinātībai, kas palīdz atbalstīt miermīlīgu attīstību un atrunāt no sekošanas džihādistiem; aicina šī reģiona valstis un starptautisko sabiedrību turpināt veicināt ANO Drošības padomes Rezolūcijas 2250 (2015) par jaunatni, mieru un drošību īstenošanu un atkārtoti pauž atbalstu ANO programmas sieviešu, miera un drošības jomā īstenošanai Sāhelā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē Padomes lēmumu pagarināt un pastiprināt koordinētas klātbūtnes jūrā koncepcijas īstenošanu Gvinejas līcī; aicina Padomi apsvērt iespēju nostiprināt šo koncepciju Gvinejas līcī, sniedzot atbalstu no gaisa; prasa vairāk iesaistīt Gvinejas līča piekrastes valstis un sadarboties ar tām, izmantojot NDICI — “Eiropa pasaulē” un Eiropas Miera mehānismu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzinīgi vērtē vēlēšanu novērošanas misiju lomu demokrātijas procesa atbalstīšanā un stiprināšanā; atgādina, ka ES dalībvalstis un Rietumāfrikas un Sāhelas valstis ir uzaicinājušas oficiālas novērotāju misijas, un mudina Rietumāfrikas un Sāhelas valstu valdības turpināt to darīt, organizējot pārredzamas, iekļaujošas un patiesu konkurenci nodrošinošas vēlēšanas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, ĀKK un ES Padomei, ĀKK Ministru padomei, Āfrikas Savienības dalībvalstīm, kā arī ECOWAS, Akras iniciatīvas un Sāhelas G5 sekretariātiem. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  OV C 385, 22.9.2021., 24. lpp.

(2)  OV C 494, 8.12.2021., 80. lpp.

(3)  OV C 15, 12.1.2022., 166. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0482.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0040.

(6)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0039.

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0052.

(8)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

(9)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

(10)  OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.

(11)  OV L 54 I, 26.2.2020., 9. lpp.

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/147 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/147

---

P9_TA(2022)0204

Notiekošās uzklausīšanas saskaņā ar LES 7.panta 1.punktu attiecībā uz Poliju un Ungāriju

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par uzklausīšanām par Poliju un Ungāriju, kas notiek saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu (2022/2647(RSP))

(2022/C 465/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 7. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 7. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā ES Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā 2018. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu, kurā Padome tiek aicināta saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu konstatēt, ka ir droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu, kurā Padome tiek aicināta saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu konstatēt, ka ir droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 20. decembra pamatoto priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu par tiesiskumu Polijā: priekšlikums Padomes lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 20. decembra pamatoto priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu par tiesiskumu Polijā: priekšlikums Padomes lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu (COM(2017)0835),

| — | ņemot vērā 2018. gada 1. marta rezolūciju par Komisijas lēmumu piemērot LES 7. panta 1. punktu attiecībā uz stāvokli Polijā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 1. marta rezolūciju par Komisijas lēmumu piemērot LES 7. panta 1. punktu attiecībā uz stāvokli Polijā (2),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par notiekošajām uzklausīšanām saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu attiecībā uz Poliju un Ungāriju (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par notiekošajām uzklausīšanām saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu attiecībā uz Poliju un Ungāriju (3),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu (4),

| — | ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (5),

| — | ņemot vērā 2020. gada 7. oktobra rezolūciju par ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisma izveidi (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 7. oktobra rezolūciju par ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisma izveidi (6),

| — | ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā – gada ziņojums par 2018.–2019. gadu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā – gada ziņojums par 2018.–2019. gadu (7),

| — | ņemot vērā 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par Komisijas 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par Komisijas 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu (8),

| — | ņemot vērā 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par ES tiesību aktu un LGBTIK iedzīvotāju tiesību pārkāpumiem Ungārijā sakarā ar Ungārijas parlamentā pieņemtajiem tiesību aktu grozījumiem (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par ES tiesību aktu un LGBTIK iedzīvotāju tiesību pārkāpumiem Ungārijā sakarā ar Ungārijas parlamentā pieņemtajiem tiesību aktu grozījumiem (9),

| — | ņemot vērā 2021. gada 16. septembra rezolūciju par mediju brīvību un tiesiskuma aizvien lielāku pasliktināšanos Polijā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 16. septembra rezolūciju par mediju brīvību un tiesiskuma aizvien lielāku pasliktināšanos Polijā (10),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. oktobra rezolūciju par tiesiskuma krīzi Polijā un ES tiesību pārākumu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. oktobra rezolūciju par tiesiskuma krīzi Polijā un ES tiesību pārākumu (11),

| — | ņemot vērā 2021. gada 11. novembra rezolūciju par pirmo gadadienu kopš aborta aizlieguma de facto ieviešanas Polijā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 11. novembra rezolūciju par pirmo gadadienu kopš aborta aizlieguma de facto ieviešanas Polijā (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru,

| — | ņemot vērā LES 7. panta 1. punktā minēto uzklausīšanu standarta kārtību, ko Padome apstiprināja 2019. gada 18. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 7. panta 1. punktā minēto uzklausīšanu standarta kārtību, ko Padome apstiprināja 2019. gada 18. jūlijā,

| — | ņemot vērā komisāru kolēģijas 2022. gada 27. aprīļa lēmumu sākt procedūru pret Ungāriju saskaņā ar Tiesiskuma nosacījumu regulu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā komisāru kolēģijas 2022. gada 27. aprīļa lēmumu sākt procedūru pret Ungāriju saskaņā ar Tiesiskuma nosacījumu regulu (13),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, līdztiesību, tiesiskumu un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošanu, kā paredzēts LES 2. pantā, atspoguļots ES Pamattiesību hartā un nostiprināts starptautiskajos cilvēktiesību līgumos; tā kā šīs vērtības, kas ir kopīgas visām dalībvalstīm un ko visas dalībvalstis ir brīvprātīgi apņēmušās ievērot, ir Savienības iedzīvotāju tiesību pamats; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, līdztiesību, tiesiskumu un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošanu, kā paredzēts LES 2. pantā, atspoguļots ES Pamattiesību hartā un nostiprināts starptautiskajos cilvēktiesību līgumos; tā kā šīs vērtības, kas ir kopīgas visām dalībvalstīm un ko visas dalībvalstis ir brīvprātīgi apņēmušās ievērot, ir Savienības iedzīvotāju tiesību pamats;

| B. | tā kā skaidrs risks, ka kāda dalībvalsts varētu nopietni pārkāpt LES 2. pantā minētās vērtības, skar ne tikai konkrēto dalībvalsti, kurā pastāv šis risks, bet ietekmē arī citas dalībvalstis, to savstarpējo uzticēšanos, pašu Savienības būtību un tās iedzīvotāju pamattiesības saskaņā ar Savienības tiesībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā skaidrs risks, ka kāda dalībvalsts varētu nopietni pārkāpt LES 2. pantā minētās vērtības, skar ne tikai konkrēto dalībvalsti, kurā pastāv šis risks, bet ietekmē arī citas dalībvalstis, to savstarpējo uzticēšanos, pašu Savienības būtību un tās iedzīvotāju pamattiesības saskaņā ar Savienības tiesībām;

| C. | tā kā LES 7. panta 1. punktā paredzēts preventīvs posms, kas ES sniedz spēju iejaukties, ja pastāv nepārprotams risks, ka varētu tikt nopietni pārkāptas kopīgās vērtības; tā kā šāda preventīva rīcība paredz, ka ir jāuzsāk dialogs ar attiecīgo dalībvalsti, un tās nolūks ir izvairīties no dažu tādu tiesību iespējamas apturēšanas, kas izriet no Līgumu piemērošanas; |
| --- | --- |

C.

tā kā LES 7. panta 1. punktā paredzēts preventīvs posms, kas ES sniedz spēju iejaukties, ja pastāv nepārprotams risks, ka varētu tikt nopietni pārkāptas kopīgās vērtības; tā kā šāda preventīva rīcība paredz, ka ir jāuzsāk dialogs ar attiecīgo dalībvalsti, un tās nolūks ir izvairīties no dažu tādu tiesību iespējamas apturēšanas, kas izriet no Līgumu piemērošanas;

| D. | tā kā pēc tam, kad tika konstatēta droša varbūtība, ka varētu tikt nopietni pārkāptas vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība, Komisija un Parlaments sāka LES 7. panta 1. punkta procedūru pret attiecīgi Poliju un Ungāriju; |
| --- | --- |

D.

tā kā pēc tam, kad tika konstatēta droša varbūtība, ka varētu tikt nopietni pārkāptas vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība, Komisija un Parlaments sāka LES 7. panta 1. punkta procedūru pret attiecīgi Poliju un Ungāriju;

| E. | tā kā uzklausīšanu rīkošanas praksē dažādu Padomes prezidentūru laikā ir bijušas lielas atšķirības; tā kā Padome līdz šim Vispārējo lietu padomē ir sarīkojusi piecas Polijas uzklausīšanas un trīs Ungārijas uzklausīšanas, |
| --- | --- |

E.

tā kā uzklausīšanu rīkošanas praksē dažādu Padomes prezidentūru laikā ir bijušas lielas atšķirības; tā kā Padome līdz šim Vispārējo lietu padomē ir sarīkojusi piecas Polijas uzklausīšanas un trīs Ungārijas uzklausīšanas,

| 1. | pieņem zināšanai uzklausīšanas, ko Padome sarīkoja saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu, reaģējot uz LES 2. pantā izklāstīto vērtību apdraudējumu Polijā un Ungārijā; pauž nožēlu par to, ka uzklausīšanas nav uzlabojušas tiesiskumu, demokrātiju un pamattiesības Polijā un Ungārijā un ka situācija abās valstīs kopš LES 7. panta 1. punktā paredzētās procedūras uzsākšanas ir turpinājusi pasliktināties, kā dokumentēts daudzos Komisijas un starptautisko struktūru, piemēram, ANO, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas un Eiropas Padomes, ziņojumos un paziņojumos un kā apstiprināts daudzos ES Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi izrādīt patiesu apņemšanos panākt jēgpilnu progresu pašlaik notiekošajās LES 7. panta 1. punkta procedūrās, pildot savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem aizsargāt LES 2. pantā noteiktās vērtības; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata — lai efektīvi izmantotu 7. panta 1. punkta procedūru, uzklausīšanas būtu jārīko pietiekami bieži un piemērotā veidā; šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka Francijas prezidentūra abās procedūrās ir atsākusi uzklausīšanas; tomēr ar bažām norāda, ka, neraugoties uz Parlamenta atkārtotajām prasībām, uzklausīšanas nav rīkotas regulāri, strukturēti un atklāti; mudina nākamās prezidentvalstis rīkot uzklausīšanas regulāri un vismaz reizi katras prezidentvalsts pilnvaru laikā; aicina Padomi nodrošināt, ka saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu veiktajās uzklausīšanās izskata arī jaunas, tostarp ar pamattiesību pārkāpumiem saistītas, norises; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti norāda uz ciešo saikni starp tiesiskumu, demokrātiju un pamattiesībām un atgādina Padomei un Komisijai par Parlamenta ilglaicīgo aicinājumu tiesiskuma situācijas novērtēšanā dalībvalstīs iekļaut pastāvīgos demokrātijas un pamattiesību pārkāpumus visā Savienībā, tostarp uzbrukumus mediju brīvībai un žurnālistiem, minoritātēm, migrantiem, sieviešu tiesībām, LGBTIK+ personu tiesībām un biedrošanās un pulcēšanās brīvībai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Padomi pēc katras uzklausīšanas publicēt visaptverošus protokolus un sniegt Parlamentam pienācīgu informāciju; uzsver, ka uzklausīšanām jābūt objektīvām, balstītām faktos un pārredzamām un ka attiecīgajām dalībvalstīm procesa gaitā ir godprātīgi jāsadarbojas saskaņā ar LES 4. panta 3. punktā paredzēto lojālas sadarbības principu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka uzklausīšanas būs iedarbīgas tikai tad, ja Padome saistībā ar tām veiks turpmākus pasākumus, sniedzot konkrētus ieteikumus attiecīgajām dalībvalstīm, kā paredzēts LES 7. panta 1. punktā; mudina Padomi, ņemot vērā straujo situācijas pasliktināšanos abās valstīs, ātri pieņemt šādus ieteikumus un noteikt skaidrus termiņus to īstenošanai; uzsver, ka Padomē nav vajadzīga vienprātība, lai konstatētu skaidru risku, ka varētu tikt nopietni pārkāptas Savienības vērtības saskaņā ar 7. panta 1. punktu, vai lai sniegtu konkrētus ieteikumus dalībvalstīm; ierosina, ka gadījumā, ja pasliktināšanās turpināsies, Komisijai un Padomei būtu jāapspriež LES 2. pantā noteikto vērtību aizsardzībai veicamie turpmākie pasākumi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž dziļas bažas par to, ka LES 7. panta 1. punktā minētā uzklausīšanas standarta kārtība pret Parlamentu nenodrošina tādu pašu attieksmi kā pret Komisiju; uzstāj, ka Parlaments ir jāuzaicina piedalīties oficiālā Padomes sanāksmē, pamatojoties uz iniciatīvas tiesībām un LES 13. panta 2. punktā paredzēto iestāžu lojālas sadarbības principu; vēlreiz aicina Padomi nekavējoties un pilnībā informēt Parlamentu katrā procedūras posmā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par to, ka vairākas Padomes prezidentvalstis neatrada laiku tikties ar visām attiecīgajām Parlamenta komitejām, neraugoties uz oficiāliem aicinājumiem to darīt; aicina nākamos ministrus, kuri vadīs Vispārējo lietu padomi, vismaz vienreiz katras prezidentvalsts pilnvaru termiņa laikā ierasties attiecīgajās Parlamenta komitejās, lai informētu Parlamentu par šīm procedūrām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina visas dalībvalstis ievērot ES tiesību aktu pārākumu un iesaka Padomei apspriest ES tiesību aktu pārākumam radīto apdraudējumu dažādajās pašlaik notiekošajās 7. panta 1. punkta procedūrās; uzskata par īpaši nepieņemamu to, ka Polija un Ungārija pastāvīgi neīsteno ievērojamu skaitu ES Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu; mudina Padomi ņemt vērā šo faktu novērtējumā par to, vai pastāv droša varbūtība, ka varētu tikt nopietni pārkāptas LES 2. pantā noteiktās vērtības; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju pilnībā izmantot visus instrumentus, kas pieejami, lai vērstos pret Polijas un Ungārijas izdarītajiem LES 2. pantā definēto Savienības pamatvērtību pārkāpumiem, jo īpaši paātrinātas pārkāpuma procedūras, pieteikumus Tiesai par pagaidu pasākumiem, kā arī Tiesiskuma nosacījumu regulu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju un Padomi neapstiprināt Polijas un Ungārijas nacionālos plānus Atveseļošanas un noturības mehānismā, kamēr abas valstis nav pilnībā izpildījušas visus Eiropas pusgada konkrētām valstīm adresētos ieteikumus tiesiskuma jomā un nav īstenojušas visus attiecīgos ES Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumus (14); atgādina, ka Komisijai būtu jāizmanto visi tās rīcībā esošie instrumenti, lai nodrošinātu, ka attiecīgo dalībvalstu pilsoņiem un iedzīvotājiem netiek liegtas ES līdzekļu priekšrocības tāpēc, ka šo valstu valdības valdības pārkāpj tiesiskumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka jaunākās norises pašlaik notiekošajās uzklausīšanās saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu vēlreiz uzsver, ka ir steidzami nepieciešams ES mehānisms demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām (DTP), kā to ierosinājis Parlaments, iestāžu nolīguma veidā un ar pastāvīgu DTP politikas ciklu starp ES iestādēm; pauž nožēlu par Komisijas un Padomes atteikumu sākt sarunas par šo iestāžu nolīgumu un par to, ka pēdējos sešos gados nav panākts nekāds progress; atkārtoti aicina Komisiju un Padomi nekavējoties sākt sarunas ar Parlamentu par šo nolīgumu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pieņem zināšanai to, ka 2022. gada 27. aprīlī Komisija beidzot sāka oficiālo procedūru pret Ungāriju saskaņā ar Tiesiskuma nosacījumu regulu, nosūtot rakstisku paziņojumu; sagaida, ka Komisija pēc iespējas drīzāk turpinās procedūras virzību, un sagaida, ka Padome paudīs politisku apņemšanos nekavējoties un prioritārā kārtā sekmīgi pabeigt procedūru; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ar bažām konstatē, ka Komisija nav uzsākusi šādu procedūru attiecībā uz Poliju, un aicina Komisiju veikt turpmāku novērtējumu un rīkoties saskaņā ar attiecīgo regulu; turklāt pauž nožēlu par to, ka Komisija, novērtējot tiesiskuma principu pārkāpumus dalībvalstī, piemēro šaurāko regulas interpretāciju, tādējādi no nosacījumu loka, saskaņā ar kuriem būtu jāaktivizē nosacītības mehānisms, faktiski izslēdzot nopietnu risku, kas ietekmē Savienības finanšu pārvaldību un tās finanšu intereses; atkārtoti norāda, ka regulā ir skaidri noteikts, ka tiesu iestāžu neatkarības apdraudējums ir tiesiskuma principu pārkāpums; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Vispārējo lietu padomes ministrus nākamajā saskaņā ar 7. panta 1. punktu veicamajā uzklausīšanā attiecībā uz Ungāriju, kas paredzēta maija beigās, pilnībā ņemt vērā Komisijas konstatējumus, kas izklāstīti tās rakstiskajā paziņojumā Ungārijai; uzsver, ka Komisijas konstatējumiem vajadzētu būt pietiekamam pamatam, lai Padome LES 7. panta 1. punkta procedūras ietvaros varētu pieņemt ieteikumus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina par konstatējumiem, kas gūti Parlamenta darba braucienos uz Budapeštu no 2021. gada 29. septembra līdz 1. oktobrim (15) un Varšavu 2022. gada 21.–23. februārī (16), kuros aprakstīti dažādi Ungārijas un Polijas izdarītie pārkāpumi demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību jomā, jo īpaši attiecībā uz tiesu iestāžu neatkarību, plašsaziņas līdzekļu brīvību, uzbrukumiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem un LGBTIK+ personu tiesību un sieviešu tiesību turpmāku pasliktināšanos, kā arī Pegasus spiegprogrammatūras iespējamo izmantošanu; aicina Padomi pilnībā izmantot šos konstatējumus savā darbā ar 7. panta 1. punktā paredzētajām procedūrām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Padomei, Polijas un Ungārijas prezidentiem, valdībām un parlamentiem, kā arī pārējo dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OV C 433, 23.12.2019., 66. lpp.

(2)  OV C 129, 5.4.2019., 13. lpp.

(3)  OV C 270, 7.7.2021., 91. lpp.

(4)  OV C 385, 22.9.2021., 317. lpp.

(5)  OV C 215, 19.6.2018., 162. lpp.

(6)  OV C 395, 29.9.2021., 2. lpp.

(7)  OV C 425, 20.10.2021., 107. lpp.

(8)  OV C 81, 18.2.2022., 27. lpp.

(9)  OV C 99, 1.3.2022., 218. lpp.

(10)  OV C 117, 11.3.2022., 151. lpp.

(11)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0439.

(12)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0455.

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2092 (2020. gada 16. decembris) par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.).

(14)  Tas ietver, bet neaprobežojas ar visu to 11 kritēriju izpildi, kas noteikti 19. pantā un V pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulā (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

(15)  Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja, “Darba brauciena atskaite pēc ad hoc delegācijas brauciena uz Budapeštu (Ungārijā, 2021. gada 29. septembrī–1. oktobrī)”, 2021. gada 26. novembris, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/LIBE-CR-699096_EN.pdf

(16)  Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja “Darba brauciena atskaite par LIBE/AFCO kopīgo faktu vākšanas darba braucienu uz Varšavu (Polijā), 2022. gada 21.–23. februārī)”, 2022. gada 31. marts, https://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/plmrep/COMMITTEES/LIBE/DV/2022/03-31/Missionreport_EN.pdf

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/151 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/151

---

P9_TA(2022)0205

Stāvoklis ES un Moldovas sadarbībā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par stāvokli ES un Moldovas sadarbībā (2022/2651(RSP))

(2022/C 465/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Moldovas Republiku un Piedņestras reģionu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Moldovas Republiku un Piedņestras reģionu,

| — | ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (1), kas ietver padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu un kas pilnībā stājies spēkā 2016. gada 1. jūlijā (AN/DCFTA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (1), kas ietver padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu un kas pilnībā stājies spēkā 2016. gada 1. jūlijā (AN/DCFTA),

| — | ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju par ES un Moldovas Republikas asociācijas nolīguma īstenošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju par ES un Moldovas Republikas asociācijas nolīguma īstenošanu (2),

| — | ņemot vērā Moldovas Republikas pieteikumu dalībai ES, kas iesniegts 2022. gada 3. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Moldovas Republikas pieteikumu dalībai ES, kas iesniegts 2022. gada 3. martā,

| — | ņemot vērā 2022. gada 10. un 11. martā pieņemto Versaļas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 10. un 11. martā pieņemto Versaļas deklarāciju,

| — | ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos Josep Borrell2022. gada 29. aprīļa paziņojumu par nesenajiem drošības incidentiem Piedņestras reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos Josep Borrell2022. gada 29. aprīļa paziņojumu par nesenajiem drošības incidentiem Piedņestras reģionā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Moldovas Republika ir nesamērīgi cietusi no Krievijas agresīvā kara Ukrainā, kam lielākais iemesls ir tas, ka kopš iebrukuma sākuma Moldovā ieradušies vairāk nekā 450 000 bēgļu (no tiem gandrīz 100 000 ir palikuši Moldovā), un tas — no visām valstīm, kuras uzņēmušas Ukrainas bēgļus, — ir lielākais bēgļu skaits, rēķinot uz vienu iedzīvotāju, un vēl viens iemesls ir zaudētie tirdzniecības sakari, kā arī pieaugušas enerģijas un transporta cenas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Moldovas Republika ir nesamērīgi cietusi no Krievijas agresīvā kara Ukrainā, kam lielākais iemesls ir tas, ka kopš iebrukuma sākuma Moldovā ieradušies vairāk nekā 450 000 bēgļu (no tiem gandrīz 100 000 ir palikuši Moldovā), un tas — no visām valstīm, kuras uzņēmušas Ukrainas bēgļus, — ir lielākais bēgļu skaits, rēķinot uz vienu iedzīvotāju, un vēl viens iemesls ir zaudētie tirdzniecības sakari, kā arī pieaugušas enerģijas un transporta cenas;

| B. | tā kā Moldovas Republika 2022. gada 3. martā iesniedza pieteikumu par pievienošanos Eiropas Savienībai, apliecinot Moldovas iestāžu un lielas iedzīvotāju daļas ilgstošo apņēmību veicināt Moldovas integrāciju Eiropā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Moldovas Republika 2022. gada 3. martā iesniedza pieteikumu par pievienošanos Eiropas Savienībai, apliecinot Moldovas iestāžu un lielas iedzīvotāju daļas ilgstošo apņēmību veicināt Moldovas integrāciju Eiropā;

| C. | tā kā Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir sniegušas Moldovas Republikai finansiālu palīdzību un atbalstu natūrā, lai pārvarētu Krievijas iebrukuma Ukrainā sekas, tostarp 13 miljonus EUR humānajai palīdzībai, 15 miljonus EUR administratīvajam atbalstam uz laiku pārvietotajām personām, 15 miljonus EUR ES Robežu palīdzības misijas (EUBAM) Moldovā un Ukrainā atbalstam, kā arī atbalstu natūrā saskaņā ar ES civilās aizsardzības mehānismu; tā kā 2022. gada 5. aprīlī, sākoties Moldovas atbalsta platformas darbībai, Eiropas Savienība, tās dalībvalstis, G7 valstis un citas līdzīgi domājošās valstis apņēmās piešķirt 659,5 miljonus EUR; tā kā ES piešķīra Moldovai EUR 60 miljonus, izmantojot jaunu budžeta atbalsta programmu, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ietekmi uz visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir sniegušas Moldovas Republikai finansiālu palīdzību un atbalstu natūrā, lai pārvarētu Krievijas iebrukuma Ukrainā sekas, tostarp 13 miljonus EUR humānajai palīdzībai, 15 miljonus EUR administratīvajam atbalstam uz laiku pārvietotajām personām, 15 miljonus EUR ES Robežu palīdzības misijas (EUBAM) Moldovā un Ukrainā atbalstam, kā arī atbalstu natūrā saskaņā ar ES civilās aizsardzības mehānismu; tā kā 2022. gada 5. aprīlī, sākoties Moldovas atbalsta platformas darbībai, Eiropas Savienība, tās dalībvalstis, G7 valstis un citas līdzīgi domājošās valstis apņēmās piešķirt 659,5 miljonus EUR; tā kā ES piešķīra Moldovai EUR 60 miljonus, izmantojot jaunu budžeta atbalsta programmu, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ietekmi uz visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem;

| D. | tā kā 2022. gada 17. martā tika noslēgts ES un Moldovas nolīgums par sadarbību robežu pārvaldības jomā, kas dod iespēju Frontex atbalstīt Moldovas iestādes ikdienas robežu pārvaldībā un robežu drošības uzturēšanas darbībās; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2022. gada 17. martā tika noslēgts ES un Moldovas nolīgums par sadarbību robežu pārvaldības jomā, kas dod iespēju Frontex atbalstīt Moldovas iestādes ikdienas robežu pārvaldībā un robežu drošības uzturēšanas darbībās;

| E. | tā kā, kopš Krievija ir sākusi karu pret Ukrainu, pastāv bažas par potenciālām viltus manevru operācijām Moldovā; |
| --- | --- |

E.

tā kā, kopš Krievija ir sākusi karu pret Ukrainu, pastāv bažas par potenciālām viltus manevru operācijām Moldovā;

| F. | tā kā Moldovas Republikas Piedņestras reģionā Krievija joprojām ir izvietojusi vismaz 1 500 karavīru un šiem spēkiem vēl papildus pievienojas 5 000 kareivju no tā saucamajiem “Piedņestras bruņotajiem spēkiem”; |
| --- | --- |

F.

tā kā Moldovas Republikas Piedņestras reģionā Krievija joprojām ir izvietojusi vismaz 1 500 karavīru un šiem spēkiem vēl papildus pievienojas 5 000 kareivju no tā saucamajiem “Piedņestras bruņotajiem spēkiem”;

| G. | tā kā 2022. gada 22. aprīlī Krievijas centrālā militārā apgabala komandiera vietnieks ģenerālmajors Rustams Minnekajevs paziņoja, ka viens no Krievijas iebrukuma Ukrainā mērķiem ir izveidot sauszemes koridoru uz Piedņestras reģionu; tā kā ģenerālmajors Rustams Minnekajevs arī nepatiesi apgalvoja, ka Piedņestrā ir novērota krievvalodīgo iedzīvotāju apspiešana; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2022. gada 22. aprīlī Krievijas centrālā militārā apgabala komandiera vietnieks ģenerālmajors Rustams Minnekajevs paziņoja, ka viens no Krievijas iebrukuma Ukrainā mērķiem ir izveidot sauszemes koridoru uz Piedņestras reģionu; tā kā ģenerālmajors Rustams Minnekajevs arī nepatiesi apgalvoja, ka Piedņestrā ir novērota krievvalodīgo iedzīvotāju apspiešana;

| H. | tā kā 2022. gada 25., 26. un 27. aprīlī Piedņestras reģionā notika vairāki drošības incidenti, tostarp tika apšaudīta tā sauktās “Valsts drošības ministrijas” ēka Tiraspolē, notika sprādzieni, kuros tika sabojāts radiotornis Majakas ciematā, un, kā apgalvots, ir tikusi raidīti šāvieni Kobasnas munīcijas noliktavas apkārtnē; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2022. gada 25., 26. un 27. aprīlī Piedņestras reģionā notika vairāki drošības incidenti, tostarp tika apšaudīta tā sauktās “Valsts drošības ministrijas” ēka Tiraspolē, notika sprādzieni, kuros tika sabojāts radiotornis Majakas ciematā, un, kā apgalvots, ir tikusi raidīti šāvieni Kobasnas munīcijas noliktavas apkārtnē;

| I. | tā kā Kobasnas munīcijas noliktavā, kas atrodas Piedņestras reģionā pie Ukrainas un Moldovas robežas, ir aptuveni 22 000 tonnu Padomju laiku munīcijas un militārā aprīkojuma, kuru apsargā Krievijas spēku operatīvā grupa (OGRF); tā kā, neraugoties uz 1999. un 2021. gadā uzņemtajām saistībām, Krievijas Federācija nav nodrošinājusi šo ieroču pilnīgu iznīcināšanu; tā kā joprojām pastāv bažas par to, ka šo aprīkojumu varētu izmantot bruņotā konfliktā vai nu operatīvos nolūkos, vai lai izdarītu spiedienu uz Moldovas un Ukrainas iestādēm; |
| --- | --- |

I.

tā kā Kobasnas munīcijas noliktavā, kas atrodas Piedņestras reģionā pie Ukrainas un Moldovas robežas, ir aptuveni 22 000 tonnu Padomju laiku munīcijas un militārā aprīkojuma, kuru apsargā Krievijas spēku operatīvā grupa (OGRF); tā kā, neraugoties uz 1999. un 2021. gadā uzņemtajām saistībām, Krievijas Federācija nav nodrošinājusi šo ieroču pilnīgu iznīcināšanu; tā kā joprojām pastāv bažas par to, ka šo aprīkojumu varētu izmantot bruņotā konfliktā vai nu operatīvos nolūkos, vai lai izdarītu spiedienu uz Moldovas un Ukrainas iestādēm;

| J. | tā kā Krievija savu gāzes eksportu uz Moldovu ir izmantojusi kā instrumentu Kremļa ekonomisko un ģeopolitisko interešu veicināšanai šajā valstī — pēdējo reizi tas notika 2021. gada otrajā pusē, kad mākslīgi tika radīta gāzes piegādes krīze; |
| --- | --- |

J.

tā kā Krievija savu gāzes eksportu uz Moldovu ir izmantojusi kā instrumentu Kremļa ekonomisko un ģeopolitisko interešu veicināšanai šajā valstī — pēdējo reizi tas notika 2021. gada otrajā pusē, kad mākslīgi tika radīta gāzes piegādes krīze;

| K. | tā kā elektroenerģijas piegāde Moldovā galvenokārt tiek saņemta no Piedņestras reģiona, no Krievijas uzņēmumam “Inter RAO” piederošas spēkstacijas; |
| --- | --- |

K.

tā kā elektroenerģijas piegāde Moldovā galvenokārt tiek saņemta no Piedņestras reģiona, no Krievijas uzņēmumam “Inter RAO” piederošas spēkstacijas;

| 1. | atzinīgi vērtē Moldovas Republikas pilsoņu izrādīto milzīgo solidaritāti pret bēgļiem no Ukrainas — kuri bēg no Krievijas agresijas kara, Ukrainas pilsētu un pilsētu iznīcināšanas, kā arī Krievijas pastrādātajām zvērībām un kara noziegumiem — un to, cik viesmīlīgi tiek uzņemti tūkstošiem cilvēku; atzinīgi vērtē Moldovas Republikas iestāžu īstenotos centienus sniegt atbalstu Ukrainas bēgļiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž pārliecību, ka ES ir jāizrāda tāda pati solidaritāte ar Moldovas tautu un pēc iespējas apņēmīgi jāatbalsta šīs valsts centieni pārvarēt Krievijas agresijas kara sekas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka to gandrīz 100 000 bēgļu, kuri raduši patvērumu Moldovas Republikā, kā arī bēgļu, kuri šķērso, lai dotos tālāk, situācijas pārvaldība rada arvien lielāku finansiālo slogu Moldovas valstij, kas jau tā nonākusi nestabilā finansiālā situācijā Covid-19 pandēmijas izraisītās ekonomiskās lejupslīdes dēļ, kā arī saistībā ar “Gazprom” mākslīgi izraisīto gāzes cenu pieaugumu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzīmē — jo ilgāk turpinās Krievijas sāktais agresijas karš pret Ukrainu, jo lielākā mērā vajadzīga humānā, drošības un sociālekonomiskā palīdzība Moldovas Republikai; atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta un Padomes nesen pieņemto makrofinansiālo palīdzību (MFP), ar ko paredzēts piešķirt 150 miljonus EUR Moldovas Republikai, lai daļēji segtu tās ārējā finansējuma vajadzības; attiecīgi aicina Komisiju vēl vairāk palielināt finansiālo un tehnisko palīdzību Moldovai, tostarp pieņemt jaunu MFP priekšlikumu; uzsver, ka jauns MFP priekšlikums ir būtisks, jo nesen pieņemto paketi Komisija izstrādāja, pirms bija sākusies karadarbība Ukrainā; uzstāj, ka jaunā MFP priekšlikumā galvenokārt būtu jāiekļauj dotācijas, nevis aizdevumi, lai stabilizētu Moldovas sociālekonomisko situāciju un stiprinātu valsts vispārējo noturību; uzsver, ka Moldovas Republikas ekonomikas atveseļošanas plānam, kura budžets ir līdz 600 miljoniem EUR, ir galvenā nozīme Moldovas atveseļošanā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka ES dalībvalstis, G7 valstis, starptautiskie partneri un līdzīgi domājošas valstis ir izveidojušas Moldovas atbalsta platformu, kuras mērķis ir mobilizēt un koordinēt starptautisko atbalstu, kas skaidri apliecina Savienības un tās partneru apņemšanos attiecībā uz Moldovas Republikas nākotni Eiropā; mudina visus platformas partnerus nodrošināt savu saistību savlaicīgu izmaksāšanu un ātri palielināt finansējumu, ja mainās Moldovas vajadzības; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju turpināt sniegt humāno palīdzību, izmantojot ES civilās aizsardzības mehānismu, kas tika aktivizēts 2022. gada 25. februārī, robežu pārvaldības atbalstu ar Frontex un pārdislocētās EUBAM starpniecību un atbalstu personu pārsūtīšanai uz ES dalībvalstīm solidaritātes platformas ietvaros; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju un Padomi paplašināt Robežu palīdzības misijas EUBAM pilnvaras, lai reaģētu uz pašreizējo ārkārtas situāciju, ko izraisa lielā bēgļu skaita ierašanās no Ukrainas, un nodrošinātu, ka šī misija var sniegt jēgpilnu atbalstu iestādēm bēgļu uzņemšanā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju iesniegt papildu priekšlikumus, ar ko nodrošinātu transporta un tirdzniecības ar ES pilnīgu liberalizāciju — piemēram, pārtraukt ievedmuitas piemērošanu visam Moldovas eksportam uz ES, palielināt kvotas Moldovas lauksaimniecības produktiem un atvieglot Moldovas iedzīvotāju Eiropas Savienībā piekļuvi darba tirgum —, ņemot vērā Moldovas Republikas piegādes ķēžu un eksporta tirgu traucējumus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver Moldovas Republikas līdz šim svarīgo ieguldījumu drošības un stabilitātes saglabāšanā pie ES austrumu robežas tās humanitārās krīzes kontekstā, ko izraisījis Krievijas sāktais karš pret Ukrainu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkārtoti aicina Komisiju, kā arī Moldovas iestādes ņemt vērā sieviešu un bērnu īpašās vajadzības, kas veido lielāko daļu Ukrainas bēgļu, kuri pašlaik uzturas Moldovā; aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot īpašas atbalsta programmas sievietēm un bērniem, kas bēg no Ukrainas un ir pakļauti cilvēku tirdzniecības riskam, jo īpaši sniedzot specializētu atbalstu šādu noziegumu un ar dzimumu saistītas vardarbības upuriem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē Moldovas 2022. gada 3. marta pieteikumu dalībai ES; atkārtoti aicina ES iestādes saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu un pamatojoties uz sasniegto, piešķirt Moldovas Republikai ES kandidātvalsts statusu, un, kamēr šāds statuss nav piešķirts, turpināt darbu pie Moldovas integrēšanas ES vienotajā tirgū un veicināt sadarbību nozaru līmenī; aicina Komisiju drīzumā pabeigt novērtējumu un sniegt Moldovai vispusīgu palīdzību šajā procesā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | necenšoties ietekmēt Komisijas atzinuma saturu, uzsver, ka Moldovas iestādes neapšaubāmi ir uz pareizā ceļa, jo pieņem svarīgas reformas, īpaši demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību jomā, kas nodrošinās valsts atbilstību Kopenhāgenas kritērijiem, kuri kandidātvalstīm jāizpilda, un ir vērstas uz AA/DCFTA pilnīgu ieviešanu; mudina Moldovas iestādes turpināt reformas, kas uzlabos pilsoņu dzīvi un tuvinās valsti Eiropas standartiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa Eiropadomes 2022. gada jūnija sanāksmē sniegt skaidru un noteiktu politisku signālu par Moldovas Republikas virzību uz Eiropu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka — līdzīgi kā Ukrainas gadījumā — konkrētas izredzes pievienoties ES dod būtiskas cerības, kas palīdzēs uzturēt Moldovas iedzīvotāju vispārējo noskaņojumu šajā ārkārtējas nedrošības un materiālo grūtību periodā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prasa stiprināt sadarbību starp ES dalībvalstīm un Moldovas iestādēm saistībā ar 2014. gada banku krāpšanas lietas izmeklēšanu, jo īpaši nolūkā panākt nozagto aktīvu atgūšanu un saukt vainīgos pie atbildības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prasa ES sniegt lielāku administratīvo un tehnisko palīdzību un izveidot atbalsta grupu Moldovai, kas būtu līdzīga tagadējai Ukrainas atbalsta grupai (SGUA) un kas palielinās ES pārstāvju klātbūtni Moldovā, kā arī ļaus SGUA veida palīdzību sniegt arī Moldovā; uzskata, ka, ņemot vērā Moldovas Republikas neseno pieteikumu dalībai ES, ir nekavējoties jāizveido šāda atbalsta grupa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ir nepieņemami, ka Krievija gāzes piegādes izmanto kā ieroci tam, lai izdarītu politisku spiedienu uz Moldovas Republiku nolūkā ietekmēt valsts politisko situāciju un ģeopolitisko virzību, jo īpaši pēc prezidenta vēlēšanām 2020. gadā un parlamenta vēlēšanām 2021. gadā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt Moldovas Republiku, lai nodrošinātu tās enerģētisko neatkarību, savienojamību, diversifikāciju un efektivitāti, kā arī paātrinātu atjaunīgo energoresursu attīstību; aicina Moldovas iestādes saglabāt valsts kā Enerģētikas kopienas dalībvalsts apņemšanos īstenot ES trešo enerģētikas paketi, jo īpaši gāzes un elektroenerģijas pārvades un sadales nošķiršanu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē Eiropadomes 2022. gada 24. un 25. marta secinājumus; aicina dalībvalstis kopīgi iepirkt dabasgāzi, sašķidrinātu dabasgāzi un ūdeņradi, izmantojot kopīgu platformu, kas ir pieejama arī Rietumbalkānu un trim asociētajām Austrumu partnerības valstīm; šajā sakarībā atkārtoti prasa izveidot īstenu gāzes savienību; aicina Moldovas iestādes un Komisiju sadarboties, lai sagatavotu skaidru novērtējumu par Moldovas gāzes glabāšanas vajadzībām tuvākajā nākotnē; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē Moldovas un Ukrainas nesenos veiksmīgi īstenotos izolācijas testus, kuros elektrotīkli uz laiku tika atslēgti no Krievijas un Baltkrievijas tīkliem un pēc tam notika šo tīklu sinhronizācija ar kontinentālās Eiropas elektrotīklu; mudina ES iestādes izmantot ārkārtas finansējumu, lai ātri pievienotu Moldovu ES elektrotīklam, un palielināt ES finansiālo un tehnisko atbalstu, kas nepieciešams, lai nodrošinātu Moldovas noturību pret šādu ar enerģiju saistīto ārējo spiedienu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ir ļoti nobažījies par nesenajiem notikumiem Piedņestras reģionā un nosoda tos kā bīstamus provokācijas aktus, kas īstenoti ļoti saspringtā drošības situācijā; prasa nodrošināt mieru, lai saglabātu to cilvēku drošību un labklājību, kuri dzīvo abās Dņestras upes pusēs un kaimiņvalstīs; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Kišiņevas iestāžu mierīgo un atturīgo reakciju, kas palīdz veidot vidi konflikta miermīlīga un ilgstoša risinājuma meklēšanai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vēlreiz izsaka stingru un viennozīmīgu atbalstu Moldovas Republikas suverenitātei un teritoriālajai integritātei tās starptautiski atzītajās robežās; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pauž bažas par draudiem drošībai un videi reģionā un ārpus tā, ko rada Kubasnas noliktavā noglabātā munīcija, un aicina starptautisko sabiedrību atbalstīt Moldovas iestāžu centienus izņemt vai iznīcināt šos bīstamos ieročus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | noraida Piedņestras reģiona de facto iestāžu 2022. gada 3. marta paziņojumu par izlīguma procesa izbeigšanu un atkārtoto prasību atzīt tā dēvētās Piedņestras neatkarību, un pauž bažas šajā sakarībā; aicina Krievijas Federāciju pilnībā un bez nosacījumiem izvest savus militāros spēkus un bruņojumu no Moldovas Piedņestras reģiona atbilstoši Moldovas iestāžu atkārtotajām prasībām un ievērojot Moldovas Republikas suverenitāti un teritoriālo integritāti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkārtoti iestājas par Piedņestras konflikta visaptverošu, miermīlīgu un ilgstošu politisko risinājumu, pamatojoties uz Moldovas Republikas suverenitāti un teritoriālo integritāti tās starptautiski atzītajās robežās, kas ietvertu īpaša statusa noteikšanu Piedņestrai dzīvotspējīgas Moldovas valsts satvarā un neskartu valsts virzību uz Eiropu; atgādina par ieguvumiem un ekonomiskajām iespējām, kas pēc DCFTA piemērošanas visā Moldovas Republikas teritorijā būtu pieejami uzņēmumiem un iedzīvotājiem abos Dņestras upes krastos; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē nesenās iniciatīvas un lēmumus palielināt atbalstu drošības jomā, jo īpaši uzsākot ES un Moldovas augsta līmeņa politisko un drošības dialogu un būtiskos palīdzības pasākumus Eiropas Miera mehānisma satvarā; atgādina, ka ir jāturpina stiprināt ES un Moldovas sadarbību drošības un aizsardzības jomā, un aicina abas puses pilnībā izmantot attiecīgās platformas; aicina Padomi un dalībvalstis piedāvāt steidzamu spēju veidošanas palīdzību Moldovas Republikas bruņotajiem spēkiem, ņemot vērā uzdevumus drošības jomā, ar kuriem tie saskaras; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē Moldovas iestāžu pret Krievijas propagandu nesen veiktās darbības, tostarp vairākām Krievijas dezinformācijas tīmekļa vietnēm piemēroto pagaidu aizliegumu saskaņā ar noteikto ārkārtas stāvokli un aizliegumu izmantot prokrieviskus militāros simbolus; aicina Komisiju un Moldovas iestādes vairāk informēt Moldovas Republikas Piedņestras reģiona iedzīvotājus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mudina Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu un dalībvalstis palīdzēt Moldovai kiberdrošības un stratēģiskās komunikācijas jomā, lai uzlabotu tās noturību pret iespējamiem Krievijas uzbrukumiem, un atbalstīt to žurnālistu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbības, kuri cenšas apkarot dezinformāciju; prasa Komisijai un dalībvalstīm veikt turpmākus pasākumus pret ārvalstu iejaukšanos un dezinformāciju un šajā sakarībā atbalstīt Moldovu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, kā arī Moldovas Republikas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  OV L 260, 30.8.2014., 4. lpp.

(2)  OV C 404, 6.10.2021., 136. lpp.

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/155 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/155

---

P9_TA(2022)0206

Ukrainā notiekošā kara ietekme uz sievietēm

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par Ukrainā notiekošā kara ietekmi uz sievietēm (2022/2633(RSP))

(2022/C 465/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 3. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 8., 10., 78. un 83. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 3. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 8., 10., 78. un 83. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas (SKT) 1998. gada 17. jūlija Romas statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas (SKT) 1998. gada 17. jūlija Romas statūtus,

| — | ņemot vērā Ženēvas konvencijas, jo īpaši Konvenciju (IV) par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ženēvas konvencijas, jo īpaši Konvenciju (IV) par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā,

| — | ņemot vērā ANO 1993. gada 20. decembra Deklarāciju par vardarbības pret sievietēm izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1993. gada 20. decembra Deklarāciju par vardarbības pret sievietēm izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra Rezolūciju 1325 par sievietēm, mieru un drošību un tās turpmākās rezolūcijas 1820 (2008. gada 19. jūnijs), 1888 (2009. gada 30. septembris), 1889 (2009. gada 5. oktobris), 1960 (2010. gada 16. decembris), 2106 (2013. gada 24. jūnijs), 2122 (2013. gada 18. oktobris), 2242 (2015. gada 13. oktobris), 2467 (2019. gada 23. aprīlis) un 2493 (2019. gada 29. oktobris), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra Rezolūciju 1325 par sievietēm, mieru un drošību un tās turpmākās rezolūcijas 1820 (2008. gada 19. jūnijs), 1888 (2009. gada 30. septembris), 1889 (2009. gada 5. oktobris), 1960 (2010. gada 16. decembris), 2106 (2013. gada 24. jūnijs), 2122 (2013. gada 18. oktobris), 2242 (2015. gada 13. oktobris), 2467 (2019. gada 23. aprīlis) un 2493 (2019. gada 29. oktobris),

| — | ņemot vērā ANO 1961. gada 30. augusta Konvenciju par apatrīdisma samazināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1961. gada 30. augusta Konvenciju par apatrīdisma samazināšanu,

| — | ņemot vērā 2018. gada ANO Globālo paktu par bēgļiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada ANO Globālo paktu par bēgļiem,

| — | ņemot vērā ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas 2020. gada 6. novembra Vispārējo ieteikumu Nr. 38 (2020) par sieviešu un meiteņu tirdzniecību globālās migrācijas kontekstā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas 2020. gada 6. novembra Vispārējo ieteikumu Nr. 38 (2020) par sieviešu un meiteņu tirdzniecību globālās migrācijas kontekstā,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2011. gada 11. maija Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2011. gada 11. maija Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija),

| — | ņemot vērā Padomes 2001. gada 20. jūlija Direktīvu 2001/55/EK par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (1) (Pagaidu aizsardzības direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2001. gada 20. jūlija Direktīvu 2001/55/EK par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (1) (Pagaidu aizsardzības direktīva),

| — | ņemot vērā Padomes 2022. gada 4. marta Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382, ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2022. gada 4. marta Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382, ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par ES Stratēģiju cilvēku tirdzniecības apkarošanai 2021.–2025. gadā (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par ES Stratēģiju cilvēku tirdzniecības apkarošanai 2021.–2025. gadā (COM(2021)0171),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 23. marta paziņojumu par to personu uzņemšanu, kuras bēg no kara Ukrainā: Eiropas sagatavošana vajadzību apmierināšanai (COM(2022)0131), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 23. marta paziņojumu par to personu uzņemšanu, kuras bēg no kara Ukrainā: Eiropas sagatavošana vajadzību apmierināšanai (COM(2022)0131),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 8. marta priekšlikumu direktīvai par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē apkarošanu (COM(2022)0105), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 8. marta priekšlikumu direktīvai par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē apkarošanu (COM(2022)0105),

| — | ņemot vērā 2022. gada 1. marta rezolūciju par Krievijas agresiju pret Ukrainu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 1. marta rezolūciju par Krievijas agresiju pret Ukrainu (4),

| — | ņemot vērā 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju par ES aizsardzību bērniem un jauniešiem, kas bēg no kara Ukrainā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju par ES aizsardzību bērniem un jauniešiem, kas bēg no kara Ukrainā (5),

| — | ņemot vērā 2020. gada 23. oktobra rezolūciju par dzimumu līdztiesību ES ārpolitikā un drošības politikā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 23. oktobra rezolūciju par dzimumu līdztiesību ES ārpolitikā un drošības politikā (6),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu “ES Dzimumu līdztiesības rīcības plāns (GAP) III: Vērienīga programma dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ES ārējā darbībā” (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu “ES Dzimumu līdztiesības rīcības plāns (GAP) III: Vērienīga programma dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ES ārējā darbībā” (JOIN(2020)0017),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par Ukrainā notiekošā kara ietekmi uz sievietēm (O-000015/2022 – B9-0012/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par Ukrainā notiekošā kara ietekmi uz sievietēm (O-000015/2022 – B9-0012/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā Krievijas iebrukuma Ukrainā dēļ liels skaits cilvēku ir bijuši spiesti pamest valsti; tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) sniegto informāciju kopš 2022. gada 24. februāra, kad Krievija sāka militāru agresiju pret Ukrainu, bēgļu gaitās no Ukrainas uz ES ir devušies aptuveni 5 miljoni cilvēku (7); tā kā tiek lēsts, ka 90 % bēgļu ir sievietes un bērni (8); |
| --- | --- |

A.

tā kā Krievijas iebrukuma Ukrainā dēļ liels skaits cilvēku ir bijuši spiesti pamest valsti; tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) sniegto informāciju kopš 2022. gada 24. februāra, kad Krievija sāka militāru agresiju pret Ukrainu, bēgļu gaitās no Ukrainas uz ES ir devušies aptuveni 5 miljoni cilvēku (7); tā kā tiek lēsts, ka 90 % bēgļu ir sievietes un bērni (8);

| B. | tā kā Ukrainā ir pārvietots vēl 7,1 miljons (9) cilvēku, to vidū sievietes un bērni, kuriem nepieciešama medicīniskā un garīgās veselības aprūpe, nodarbinātības iespējas, pienācīga izglītība bērniem un izmitināšana, kā arī aizsardzība pret seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību; tā kā 13,5 % šo nesen pārvietoto personu iepriekš tika pārvietotas 2014.–2015. gadā; tā kā iekšējā pārvietošana rada slogu Ukrainas pašvaldībām, tā kā īpaši ir skartas sievietes reģionos, kurus uzskata par tranzīta reģioniem; tā kā ir jānodrošina pienācīgs atbalsts pašvaldībām, kas uzņem iekšzemē pārvietotas personas; |
| --- | --- |

B.

tā kā Ukrainā ir pārvietots vēl 7,1 miljons (9) cilvēku, to vidū sievietes un bērni, kuriem nepieciešama medicīniskā un garīgās veselības aprūpe, nodarbinātības iespējas, pienācīga izglītība bērniem un izmitināšana, kā arī aizsardzība pret seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību; tā kā 13,5 % šo nesen pārvietoto personu iepriekš tika pārvietotas 2014.–2015. gadā; tā kā iekšējā pārvietošana rada slogu Ukrainas pašvaldībām, tā kā īpaši ir skartas sievietes reģionos, kurus uzskata par tranzīta reģioniem; tā kā ir jānodrošina pienācīgs atbalsts pašvaldībām, kas uzņem iekšzemē pārvietotas personas;

| C. | tā kā sievietes bieži ierodas ES kopā ar saviem bērniem vai savas paplašinātās ģimenes un draugu bērniem; tā kā līdz šim ir reģistrēti aptuveni 2 300 nepavadīti nepilngadīgie; tā kā starptautisko organizāciju ziņojumos ir aplēsts lielāks skaits; tā kā bērni no aprūpes iestādēm, piemēram, bērnu namiem, netiek uzskatīti par nepavadītiem; tā kā jaunākie ziņojumi liecina, ka piespiedu kārtā ir deportēti aptuveni pusmiljons Ukrainas civiliedzīvotāju, to vidū daudz sieviešu un bērnu (10); tā kā vairāk nekā 2 300 bērnu ir nolaupīti un piespiedu kārtā pārvietoti uz Krieviju; atgādina, ka saskaņā ar Ženēvas konvenciju “aizsargājamo personu individuālas vai masveidīgas piespiedu pārvietošanas, kā arī deportācijas no okupētās teritorijas ir aizliegtas”; |
| --- | --- |

C.

tā kā sievietes bieži ierodas ES kopā ar saviem bērniem vai savas paplašinātās ģimenes un draugu bērniem; tā kā līdz šim ir reģistrēti aptuveni 2 300 nepavadīti nepilngadīgie; tā kā starptautisko organizāciju ziņojumos ir aplēsts lielāks skaits; tā kā bērni no aprūpes iestādēm, piemēram, bērnu namiem, netiek uzskatīti par nepavadītiem; tā kā jaunākie ziņojumi liecina, ka piespiedu kārtā ir deportēti aptuveni pusmiljons Ukrainas civiliedzīvotāju, to vidū daudz sieviešu un bērnu (10); tā kā vairāk nekā 2 300 bērnu ir nolaupīti un piespiedu kārtā pārvietoti uz Krieviju; atgādina, ka saskaņā ar Ženēvas konvenciju “aizsargājamo personu individuālas vai masveidīgas piespiedu pārvietošanas, kā arī deportācijas no okupētās teritorijas ir aizliegtas”;

| D. | tā kā aptuveni 2,8 miljoni cilvēku ir devušies bēgļu gaitās uz Poliju, aptuveni 763 000 — uz Rumāniju, 476 000 — uz Ungāriju un 346 000 — uz Slovākiju; tā kā ievērojama daļa bēgļu turpina ceļot uz citām dalībvalstīm; tā kā aptuveni 1 miljons bēgļu ir pārcēlušies no Polijas uz citām dalībvalstīm, bet 1,5 miljoni bēgļu ir palikuši Polijā, tādējādi tā ir ES valsts ar vislielāko bēgļu īpatsvaru uz vienu iedzīvotāju; tā kā otro vietu šādu valstu vidū patlaban ieņem Austrija, kurai seko Čehijas Republika un Igaunija (11); tā kā sievietes, kurām nav kontaktpersonu tādās valstīs kā Polija, tiek izmitinātas publiskās kopmītnēs un sporta zālēs; tā kā ar šiem pagaidu risinājumiem vien nepietiek un ir jāizstrādā sistēmiski risinājumi, lai nodrošinātu, ka sievietes nepaliek publiskās patversmēs, kur tās saskaras ar nabadzību un piedzīvo turpmākas traumas; tā kā sievietēm, jo īpaši grūtniecēm, vecāka gadagājuma sievietēm un no seksuālas vardarbības cietušām sievietēm, ir steidzami vajadzīga droša izmitināšana; |
| --- | --- |

D.

tā kā aptuveni 2,8 miljoni cilvēku ir devušies bēgļu gaitās uz Poliju, aptuveni 763 000 — uz Rumāniju, 476 000 — uz Ungāriju un 346 000 — uz Slovākiju; tā kā ievērojama daļa bēgļu turpina ceļot uz citām dalībvalstīm; tā kā aptuveni 1 miljons bēgļu ir pārcēlušies no Polijas uz citām dalībvalstīm, bet 1,5 miljoni bēgļu ir palikuši Polijā, tādējādi tā ir ES valsts ar vislielāko bēgļu īpatsvaru uz vienu iedzīvotāju; tā kā otro vietu šādu valstu vidū patlaban ieņem Austrija, kurai seko Čehijas Republika un Igaunija (11); tā kā sievietes, kurām nav kontaktpersonu tādās valstīs kā Polija, tiek izmitinātas publiskās kopmītnēs un sporta zālēs; tā kā ar šiem pagaidu risinājumiem vien nepietiek un ir jāizstrādā sistēmiski risinājumi, lai nodrošinātu, ka sievietes nepaliek publiskās patversmēs, kur tās saskaras ar nabadzību un piedzīvo turpmākas traumas; tā kā sievietēm, jo īpaši grūtniecēm, vecāka gadagājuma sievietēm un no seksuālas vardarbības cietušām sievietēm, ir steidzami vajadzīga droša izmitināšana;

| E. | tā kā aptuveni 428 000 bēgļu ir pametuši Ukrainu caur Moldovu; tā kā Moldovā joprojām uzturas aptuveni 100 000 bēgļu, kas rada lielu slogu valsts infrastruktūrai un pakalpojumiem; tā kā ES solidaritātes platformas kontekstā septiņas ES dalībvalstis, to vidū Austrija, Francija, Vācija, Īrija, Lietuva, Nīderlande un Spānija, kā arī Norvēģija, līdz šim ir apņēmušās uzņemt 14 500 cilvēku, kas šķērso Moldovu; |
| --- | --- |

E.

tā kā aptuveni 428 000 bēgļu ir pametuši Ukrainu caur Moldovu; tā kā Moldovā joprojām uzturas aptuveni 100 000 bēgļu, kas rada lielu slogu valsts infrastruktūrai un pakalpojumiem; tā kā ES solidaritātes platformas kontekstā septiņas ES dalībvalstis, to vidū Austrija, Francija, Vācija, Īrija, Lietuva, Nīderlande un Spānija, kā arī Norvēģija, līdz šim ir apņēmušās uzņemt 14 500 cilvēku, kas šķērso Moldovu;

| F. | tā kā humanitārās un pārvietošanas krīžu laikā sievietes un meitenes ir īpaši apdraudētas, jo viņas joprojām nesamērīgi cieš no diskriminācijas dzimtes normu un ar dzimumu saistītas vardarbības dēļ; tā kā lielākajai daļai pirmo ieceļojušo Ukrainas bēgļu ES teritorijā bija kontaktpersonas, taču vairumam cilvēku, kas ierodas tagad, nav kontaktpersonu vai atbalsta tīkla ES; |
| --- | --- |

F.

tā kā humanitārās un pārvietošanas krīžu laikā sievietes un meitenes ir īpaši apdraudētas, jo viņas joprojām nesamērīgi cieš no diskriminācijas dzimtes normu un ar dzimumu saistītas vardarbības dēļ; tā kā lielākajai daļai pirmo ieceļojušo Ukrainas bēgļu ES teritorijā bija kontaktpersonas, taču vairumam cilvēku, kas ierodas tagad, nav kontaktpersonu vai atbalsta tīkla ES;

| G. | tā kā ES iedzīvotāji, pilsoniskā sabiedrība un dalībvalstis uz Ukrainas bēgļu ieceļošanu ir reaģējuši ar līdz šim nepieredzētu solidaritāti; tā kā Eiropas Savienības Padome pirmo reizi ir aktivizējusi Pagaidu aizsardzības direktīvu (PAD), kas vismaz vienu gadu (ar iespēju šo termiņu pagarināt) nodrošina aizsardzības saņēmējiem uzturēšanās atļaujas un piekļuvi nodarbinātībai, piemērotai izmitināšanai vai mājoklim, sociālajai palīdzībai vai vajadzības gadījumā — iztikas līdzekļiem, veselības un medicīniskajai aprūpei un nepilngadīgajiem — piekļuvi izglītībai, kā arī dod ģimenēm iespēju atkalapvienoties; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES iedzīvotāji, pilsoniskā sabiedrība un dalībvalstis uz Ukrainas bēgļu ieceļošanu ir reaģējuši ar līdz šim nepieredzētu solidaritāti; tā kā Eiropas Savienības Padome pirmo reizi ir aktivizējusi Pagaidu aizsardzības direktīvu (PAD), kas vismaz vienu gadu (ar iespēju šo termiņu pagarināt) nodrošina aizsardzības saņēmējiem uzturēšanās atļaujas un piekļuvi nodarbinātībai, piemērotai izmitināšanai vai mājoklim, sociālajai palīdzībai vai vajadzības gadījumā — iztikas līdzekļiem, veselības un medicīniskajai aprūpei un nepilngadīgajiem — piekļuvi izglītībai, kā arī dod ģimenēm iespēju atkalapvienoties;

| H. | tā kā PAD tiek piemērota diezgan nevienmērīgi un vismaz astoņas dalībvalstis ir izvēlējušās tās darbības jomā neiekļaut personas ar ilgtermiņa uzturēšanās atļaujām un citus trešo valstu valstspiederīgos Ukrainā; tā kā atzīti bēgļi Ukrainā un citi bēgļi, kas saņem līdzvērtīgu aizsardzību, bieži vien nevar ceļot pa ES, jo dažas dalībvalstis neatzīst viņu ceļošanas dokumentus; tā kā tā ir liela problēma sievietēm, kuras tiek pārvietotas otro reizi (12); |
| --- | --- |

H.

tā kā PAD tiek piemērota diezgan nevienmērīgi un vismaz astoņas dalībvalstis ir izvēlējušās tās darbības jomā neiekļaut personas ar ilgtermiņa uzturēšanās atļaujām un citus trešo valstu valstspiederīgos Ukrainā; tā kā atzīti bēgļi Ukrainā un citi bēgļi, kas saņem līdzvērtīgu aizsardzību, bieži vien nevar ceļot pa ES, jo dažas dalībvalstis neatzīst viņu ceļošanas dokumentus; tā kā tā ir liela problēma sievietēm, kuras tiek pārvietotas otro reizi (12);

| I. | tā kā līdz šim lielāko daļu centienu atvieglot situāciju bēgļiem, no kuriem lielākā daļa ir sievietes, ir veikušas NVO, kas darbojas uz vietas, pilsoniskā sabiedrība un brīvprātīgie, kā arī vietējā valdība un iestādes; tā kā ir vajadzīgs nepārtraukts atbalsts, lai nodrošinātu labu sadarbību starp vietējām organizācijām un starptautiska līmeņa organizācijām, un tā kā to koordinācija kopš konflikta sākuma un bēgļu plūsmas ir uzlabojusies; tā kā nozīmīgu daļu organizēšanas darbību uzņēmējvalstīs veic vietējās struktūras; tā kā dalībvalstīm ir juridisks pienākums nodrošināt bēgļu aizsardzību saskaņā ar starptautiskajām un ES tiesībām, arī PAD, un tādēļ tām ir jāpastiprina centieni atvieglot koordināciju uz vietas un nodrošināt labāku uzdevumu sadali; |
| --- | --- |

I.

tā kā līdz šim lielāko daļu centienu atvieglot situāciju bēgļiem, no kuriem lielākā daļa ir sievietes, ir veikušas NVO, kas darbojas uz vietas, pilsoniskā sabiedrība un brīvprātīgie, kā arī vietējā valdība un iestādes; tā kā ir vajadzīgs nepārtraukts atbalsts, lai nodrošinātu labu sadarbību starp vietējām organizācijām un starptautiska līmeņa organizācijām, un tā kā to koordinācija kopš konflikta sākuma un bēgļu plūsmas ir uzlabojusies; tā kā nozīmīgu daļu organizēšanas darbību uzņēmējvalstīs veic vietējās struktūras; tā kā dalībvalstīm ir juridisks pienākums nodrošināt bēgļu aizsardzību saskaņā ar starptautiskajām un ES tiesībām, arī PAD, un tādēļ tām ir jāpastiprina centieni atvieglot koordināciju uz vietas un nodrošināt labāku uzdevumu sadali;

| J. | tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš to bēgļu stāvoklim, kuras saskaras ar intersekcionālu diskrimināciju, piemēram, romu sievietēm, melnādainām sievietēm, bezvalstniecēm, sievietēm ar invaliditāti, migrantēm, rasu diskriminācijai pakļautām sievietēm un LGBTIQ+, arī transpersonām, kuru identitāte var netikt atzīta, jo īpaši Polijā un Ungārijā, kur ir veikti pasākumi pret LGBTIQ+; tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī robežšķērsošanas vietās rasu diskriminācijai pakļautām sievietēm un trešo valstu valstspiederīgajiem; tā kā par diskrimināciju un ar dzimumu saistītu vardarbību, ar ko šīs sieviešu grupas saskaras pie robežām, bieži vien netiek ziņots un šī diskriminācija un vardarbība netiek dokumentēta, tātad tā paliek nepamanīta; |
| --- | --- |

J.

tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš to bēgļu stāvoklim, kuras saskaras ar intersekcionālu diskrimināciju, piemēram, romu sievietēm, melnādainām sievietēm, bezvalstniecēm, sievietēm ar invaliditāti, migrantēm, rasu diskriminācijai pakļautām sievietēm un LGBTIQ+, arī transpersonām, kuru identitāte var netikt atzīta, jo īpaši Polijā un Ungārijā, kur ir veikti pasākumi pret LGBTIQ+; tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī robežšķērsošanas vietās rasu diskriminācijai pakļautām sievietēm un trešo valstu valstspiederīgajiem; tā kā par diskrimināciju un ar dzimumu saistītu vardarbību, ar ko šīs sieviešu grupas saskaras pie robežām, bieži vien netiek ziņots un šī diskriminācija un vardarbība netiek dokumentēta, tātad tā paliek nepamanīta;

| K. | tā kā vecāka gadagājuma sievietes, jo īpaši tās, kurām nav kontaktpersonu ES, bez ģimenes vai plašākām kopienas saitēm bieži ir pakļautas izolētības riskam; tā kā valodas barjeru dēļ un sociālo un atbalsta pakalpojumu, arī zāļu un pārtikas pieejamības, trūkuma dēļ viņas ir īpaši neaizsargātas; |
| --- | --- |

K.

tā kā vecāka gadagājuma sievietes, jo īpaši tās, kurām nav kontaktpersonu ES, bez ģimenes vai plašākām kopienas saitēm bieži ir pakļautas izolētības riskam; tā kā valodas barjeru dēļ un sociālo un atbalsta pakalpojumu, arī zāļu un pārtikas pieejamības, trūkuma dēļ viņas ir īpaši neaizsargātas;

| L. | tā kā karš Ukrainā specifiskos veidos ietekmē sievietes, to vidū tās, kuras saskaras ar intersekcionālu diskrimināciju, un saasina jau pastāvošo nevienlīdzību; tā kā lielākā daļa mājsaimniecību Ukrainā tagad ir atkarīgas no sievietēm un ir nestabilā un ļoti neaizsargātā situācijā, jo Ukrainā joprojām ir liels pārtikas, ūdens un energoapgādes trūkums; |
| --- | --- |

L.

tā kā karš Ukrainā specifiskos veidos ietekmē sievietes, to vidū tās, kuras saskaras ar intersekcionālu diskrimināciju, un saasina jau pastāvošo nevienlīdzību; tā kā lielākā daļa mājsaimniecību Ukrainā tagad ir atkarīgas no sievietēm un ir nestabilā un ļoti neaizsargātā situācijā, jo Ukrainā joprojām ir liels pārtikas, ūdens un energoapgādes trūkums;

| M. | tā kā daudzas sievietes ir palikušas Ukrainā un mobilizējušās cīņai vai nemilitāra atbalsta sniegšanai; tā kā aptuveni 15 % no Ukrainas militārajiem spēkiem ir sievietes un patlaban kaujas laukā ir aptuveni 300 000 sieviešu; tā kā Ukrainā ir sagūstītas kareives; tā kā ir pazīmes, kas liecina, ka gūstā saņemtās ukraiņu kareives tikušas spīdzinātas, pazemotas un pakļautas seksuālai vardarbībai; tā kā ziņojumi par šādu sliktu izturēšanos ir satraucoši; tā kā ir ārkārtīgi svarīgi ievērot Ženēvas konvencijas noteikumus par humānu attieksmi pret karagūstekņiem (13. pants); tā kā sievietes arī veido otro aizsardzības līniju, kas sniedz nemilitāru atbalstu un nodrošina vitāli svarīgu loģistiku, arī palīdzību civiliedzīvotāju evakuācijā; tā kā Ukrainā ir atstātas novārtā sievietes, kurām vai nu nav atļauts pamest valsti, piemēram, kuras strādā kritiskās infrastruktūrās, vai kuras nevēlas vai nevar pamest valsti; |
| --- | --- |

M.

tā kā daudzas sievietes ir palikušas Ukrainā un mobilizējušās cīņai vai nemilitāra atbalsta sniegšanai; tā kā aptuveni 15 % no Ukrainas militārajiem spēkiem ir sievietes un patlaban kaujas laukā ir aptuveni 300 000 sieviešu; tā kā Ukrainā ir sagūstītas kareives; tā kā ir pazīmes, kas liecina, ka gūstā saņemtās ukraiņu kareives tikušas spīdzinātas, pazemotas un pakļautas seksuālai vardarbībai; tā kā ziņojumi par šādu sliktu izturēšanos ir satraucoši; tā kā ir ārkārtīgi svarīgi ievērot Ženēvas konvencijas noteikumus par humānu attieksmi pret karagūstekņiem (13. pants); tā kā sievietes arī veido otro aizsardzības līniju, kas sniedz nemilitāru atbalstu un nodrošina vitāli svarīgu loģistiku, arī palīdzību civiliedzīvotāju evakuācijā; tā kā Ukrainā ir atstātas novārtā sievietes, kurām vai nu nav atļauts pamest valsti, piemēram, kuras strādā kritiskās infrastruktūrās, vai kuras nevēlas vai nevar pamest valsti;

| N. | tā kā arvien biežāk tiek saņemti neoficiāli ziņojumi no izdzīvojušajiem un arī izlūkdienestu ziņojumi par seksuālas vardarbības izmantošanu konfliktā; tā kā arvien biežāk tiek ziņots, ka Krievijas armija par kara ieroci pret Ukrainas civiliedzīvotājiem arvien vairāk izmanto izvarošanu, seksuālu uzmākšanos, spīdzināšanu, masveida nāvessodu izpildi un genocīdu; |
| --- | --- |

N.

tā kā arvien biežāk tiek saņemti neoficiāli ziņojumi no izdzīvojušajiem un arī izlūkdienestu ziņojumi par seksuālas vardarbības izmantošanu konfliktā; tā kā arvien biežāk tiek ziņots, ka Krievijas armija par kara ieroci pret Ukrainas civiliedzīvotājiem arvien vairāk izmanto izvarošanu, seksuālu uzmākšanos, spīdzināšanu, masveida nāvessodu izpildi un genocīdu;

| O. | tā kā seksuālas un ar dzimumu saistītas vardarbības izmantošana par ieroci ir kara noziegums un tādēļ par to būtu jāsauc pie atbildības saskaņā ar starptautisko tiesību noteikumiem un Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtiem, jo īpaši to 7. un 8. pantu, kuros izvarošana, seksuāla verdzība, piespiedu prostitūcija, piespiedu grūtniecība un piespiedu sterilizācija un jebkāda veida seksuāla vardarbība ir definētas kā noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi un pielīdzinātas spīdzināšanai un citiem smagiem kara noziegumiem neatkarīgi no tā, vai šādus nodarījumus, arī tos, kas saistīti ar seksuālu un cita veida vardarbību pret sievietēm un meitenēm, sistemātiski veic starptautisku vai iekšēju konfliktu laikā; |
| --- | --- |

O.

tā kā seksuālas un ar dzimumu saistītas vardarbības izmantošana par ieroci ir kara noziegums un tādēļ par to būtu jāsauc pie atbildības saskaņā ar starptautisko tiesību noteikumiem un Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtiem, jo īpaši to 7. un 8. pantu, kuros izvarošana, seksuāla verdzība, piespiedu prostitūcija, piespiedu grūtniecība un piespiedu sterilizācija un jebkāda veida seksuāla vardarbība ir definētas kā noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi un pielīdzinātas spīdzināšanai un citiem smagiem kara noziegumiem neatkarīgi no tā, vai šādus nodarījumus, arī tos, kas saistīti ar seksuālu un cita veida vardarbību pret sievietēm un meitenēm, sistemātiski veic starptautisku vai iekšēju konfliktu laikā;

| P. | tā kā no seksuālās vardarbības cietušās personas Starptautiskajā Krimināltiesā joprojām nesaņem pietiekamu taisnīgumu un tā kā ir bijuši gadījumi, kad šajā jomā pieņemti notiesājoši spriedumi tiek atcelti (spriedums lietā pret Jean-Pierre Bemba no Kongo Demokrātiskās Republikas); |
| --- | --- |

P.

tā kā no seksuālās vardarbības cietušās personas Starptautiskajā Krimināltiesā joprojām nesaņem pietiekamu taisnīgumu un tā kā ir bijuši gadījumi, kad šajā jomā pieņemti notiesājoši spriedumi tiek atcelti (spriedums lietā pret Jean-Pierre Bemba no Kongo Demokrātiskās Republikas);

| Q. | tā kā nopietnas bažas joprojām rada tas, ka bēgļiem, arī uzņemšanas centros esošiem bēgļiem, nav pieejami un piekļūstami atbilstoši pakalpojumi, kas paredzēti ar dzimumu saistītā vardarbībā cietušajiem; tā kā ir ļoti svarīgi, lai reakcija uz šo krīzi ietvertu ar dzimumu saistītas vardarbības novēršanu un tūlītējas reaģēšanas pakalpojumus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā nopietnas bažas joprojām rada tas, ka bēgļiem, arī uzņemšanas centros esošiem bēgļiem, nav pieejami un piekļūstami atbilstoši pakalpojumi, kas paredzēti ar dzimumu saistītā vardarbībā cietušajiem; tā kā ir ļoti svarīgi, lai reakcija uz šo krīzi ietvertu ar dzimumu saistītas vardarbības novēršanu un tūlītējas reaģēšanas pakalpojumus;

| R. | tā kā Ukrainas kara izraisītā masveida pārvietošana un bēgļu plūsma rada labvēlīgus apstākļus cilvēku tirdzniecības pieaugumam; tā kā ir saņemti nozīmīgi neoficiāli ziņojumi par cilvēku tirdzniecības risku, kam pakļauti bēgļi, jo īpaši sievietes un nepavadīti bērni, kas nonākuši cilvēku tirgotāju rokās vai tiek uzskatīti par pazudušiem, un cilvēku tirgotāji bieži vien ļaunprātīgi izmanto bēgļu neaizsargāto situāciju, abpus robežām vai dzelzceļa stacijās un autoostās uzdodoties par transporta pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā Ukrainas kara izraisītā masveida pārvietošana un bēgļu plūsma rada labvēlīgus apstākļus cilvēku tirdzniecības pieaugumam; tā kā ir saņemti nozīmīgi neoficiāli ziņojumi par cilvēku tirdzniecības risku, kam pakļauti bēgļi, jo īpaši sievietes un nepavadīti bērni, kas nonākuši cilvēku tirgotāju rokās vai tiek uzskatīti par pazudušiem, un cilvēku tirgotāji bieži vien ļaunprātīgi izmanto bēgļu neaizsargāto situāciju, abpus robežām vai dzelzceļa stacijās un autoostās uzdodoties par transporta pakalpojumu sniedzējiem;

| S. | tā kā patlaban Ukrainā ir aptuveni 80 000 sieviešu, kas gaida dzemdības; tā kā situācija uz vietas ir sarežģīta un tāpēc sievietēm, kuras joprojām atrodas valstī, nav pienācīgas piekļuves seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām; tā kā piekļuve seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām (SRVT) kļūst arvien sarežģītāka arī bēgļiem, kas ierodas ES; |
| --- | --- |

S.

tā kā patlaban Ukrainā ir aptuveni 80 000 sieviešu, kas gaida dzemdības; tā kā situācija uz vietas ir sarežģīta un tāpēc sievietēm, kuras joprojām atrodas valstī, nav pienācīgas piekļuves seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām; tā kā piekļuve seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām (SRVT) kļūst arvien sarežģītāka arī bēgļiem, kas ierodas ES;

| T. | tā kā sievietēm ir nepieciešama piekļuve pilnam seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu klāstam, arī kontracepcijai, avārijas kontracepcijai, likumīgam un drošam abortam, pirmsdzemdību aprūpei un kvalificēta personāla palīdzībai dzemdību laikā; tā kā recepšu izrakstīšanas prasību dēļ piekļuve avārijas kontracepcijai Polijā un Ungārijā ir būtiski ierobežota; tā kā Polijā, Rumānijā un Slovākijā pastāv ekonomiski šķēršļi, kas traucē piekļūt šādiem seksuālās un reproduktīvās veselības un ar to saistīto tiesību pamatpakalpojumiem, jo valsts veselības apdrošināšanas vai subsīdiju shēmas tos nesedz un tas rada būtiskus ar izmaksām saistītus šķēršļus, jo bēgļiem visas izmaksas ir jāsedz no savas kabatas vai jālūdz vietējo pilsoniskās sabiedrības organizāciju palīdzība izmaksu segšanā; tā kā Polijā ir spēkā gandrīz pilnīgs aborta aizliegums; |
| --- | --- |

T.

tā kā sievietēm ir nepieciešama piekļuve pilnam seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu klāstam, arī kontracepcijai, avārijas kontracepcijai, likumīgam un drošam abortam, pirmsdzemdību aprūpei un kvalificēta personāla palīdzībai dzemdību laikā; tā kā recepšu izrakstīšanas prasību dēļ piekļuve avārijas kontracepcijai Polijā un Ungārijā ir būtiski ierobežota; tā kā Polijā, Rumānijā un Slovākijā pastāv ekonomiski šķēršļi, kas traucē piekļūt šādiem seksuālās un reproduktīvās veselības un ar to saistīto tiesību pamatpakalpojumiem, jo valsts veselības apdrošināšanas vai subsīdiju shēmas tos nesedz un tas rada būtiskus ar izmaksām saistītus šķēršļus, jo bēgļiem visas izmaksas ir jāsedz no savas kabatas vai jālūdz vietējo pilsoniskās sabiedrības organizāciju palīdzība izmaksu segšanā; tā kā Polijā ir spēkā gandrīz pilnīgs aborta aizliegums;

| U. | tā kā aizstāvji un NVO saņem simtiem zvanu no grūtniecēm, kuras bēg no Ukrainas un Polijā ieviestā de facto aborta aizlieguma dēļ nevar izbeigt grūtniecību; tā kā Slovākijā medicīniskais aborts, ko veic agrīnā grūtniecības posmā, nav likumīgs un Ungārijā tas nav pieejams; tā kā Krievijas agresori konflikta laikā ir izvarojuši daudzas sievietes, izšķiroša nozīme ir piekļuvei avārijas kontracepcijai, pēckontakta profilaksei un drošiem un likumīgiem aborta pakalpojumiem Ukrainā, uzņēmējvalstīs un tranzīta valstīs; tā kā visām uzņēmējvalstīm, arī Polijai, ir jāpilda savas saistības, tai skaitā valsts tiesību aktos noteiktās saistības, lai sievietēm, kurām grūtniecība iestājusies izvarošanas rezultātā, nodrošinātu piekļuvi abortam; tā kā SRVT pakalpojumi ir būtiski veselības aprūpes pakalpojumi un dalībvalstīm būtu jānodrošina to pieejamība visiem, tostarp jebkuros apstākļos jānodrošina piekļuve drošai un likumīgai aborta aprūpei un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā aizstāvji un NVO saņem simtiem zvanu no grūtniecēm, kuras bēg no Ukrainas un Polijā ieviestā de facto aborta aizlieguma dēļ nevar izbeigt grūtniecību; tā kā Slovākijā medicīniskais aborts, ko veic agrīnā grūtniecības posmā, nav likumīgs un Ungārijā tas nav pieejams; tā kā Krievijas agresori konflikta laikā ir izvarojuši daudzas sievietes, izšķiroša nozīme ir piekļuvei avārijas kontracepcijai, pēckontakta profilaksei un drošiem un likumīgiem aborta pakalpojumiem Ukrainā, uzņēmējvalstīs un tranzīta valstīs; tā kā visām uzņēmējvalstīm, arī Polijai, ir jāpilda savas saistības, tai skaitā valsts tiesību aktos noteiktās saistības, lai sievietēm, kurām grūtniecība iestājusies izvarošanas rezultātā, nodrošinātu piekļuvi abortam; tā kā SRVT pakalpojumi ir būtiski veselības aprūpes pakalpojumi un dalībvalstīm būtu jānodrošina to pieejamība visiem, tostarp jebkuros apstākļos jānodrošina piekļuve drošai un likumīgai aborta aprūpei un pakalpojumiem;

| V. | tā kā Ukrainas tiesību akti atļauj surogāciju un Ukraina veido vairāk nekā ceturto daļu no pasaules komerciālās surogācijas tirgus un tiek lēsts, ka katru gadu šajā valstī piedzimst 2 000 līdz 2 500 bērnu, ko iznēsājušas surogātmātes; tā kā kara dēļ surogātmātes saskaras ar lielām grūtībām turpināt grūtniecību apstākļos, kas veicina viņu labklājību, kā arī piekļūt veselības aprūpes pakalpojumiem grūtniecības, dzemdību un pēcdzemdību laikā; tā kā dažas surogācijas aģentūras ir lūgušas surogātmātes nebēgt no Ukrainas pirms dzemdībām; tā kā jaundzimušie bērni ir īpaši neaizsargāti, un kara dēļ paredzētajiem vecākiem ir grūti uzņemties vecāku varu, bet valsts iestādēm, ja tas ir kļuvis nepieciešams, ir grūti uzņemties aizbildnību un nodrošināt aprūpi piemērotos apstākļos; |
| --- | --- |

V.

tā kā Ukrainas tiesību akti atļauj surogāciju un Ukraina veido vairāk nekā ceturto daļu no pasaules komerciālās surogācijas tirgus un tiek lēsts, ka katru gadu šajā valstī piedzimst 2 000 līdz 2 500 bērnu, ko iznēsājušas surogātmātes; tā kā kara dēļ surogātmātes saskaras ar lielām grūtībām turpināt grūtniecību apstākļos, kas veicina viņu labklājību, kā arī piekļūt veselības aprūpes pakalpojumiem grūtniecības, dzemdību un pēcdzemdību laikā; tā kā dažas surogācijas aģentūras ir lūgušas surogātmātes nebēgt no Ukrainas pirms dzemdībām; tā kā jaundzimušie bērni ir īpaši neaizsargāti, un kara dēļ paredzētajiem vecākiem ir grūti uzņemties vecāku varu, bet valsts iestādēm, ja tas ir kļuvis nepieciešams, ir grūti uzņemties aizbildnību un nodrošināt aprūpi piemērotos apstākļos;

| 1. | atkārtoti pauž visstingrāko nosodījumu par nelikumīgo, neprovocēto un nepamatoto Krievijas Federācijas militāro agresiju pret Ukrainu un iebrukumu Ukrainā un nosoda visus kara noziegumus, kas pastrādāti pret civiliedzīvotājiem, arī sievietēm un meitenēm visā viņu daudzveidībā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkārtoti aicina ES iestādes strādāt pie tā, lai Ukrainai ātri piešķirtu ES kandidātvalsts statusu saskaņā ar LES 49. pantu un pamatojoties uz nopelniem, un tikmēr turpināt darbu pie Ukrainas integrācijas ES vienotajā tirgū saskaņā ar asociācijas nolīgumu, lai pienācīgi aizsargātu Ukrainas sievietes un meitenes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē solidaritāti, ko ES iedzīvotāji, pilsoniskā sabiedrība, dalībvalstis un ES kopumā ir izrādījusi Ukrainai un cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas; norāda, ka kopš kara sākuma ar vietējo pilsoniskās sabiedrības organizāciju, jo īpaši vietējo sieviešu organizāciju, kā arī brīvprātīgo, vietējo pašvaldību un vietējo pārvaldes iestāžu un valstu valdību, jo īpaši kaimiņos esošo dalībvalstu un trešo valstu valdību starpniecību, ir veikti pasākumi nolūkā atvieglot no Ukrainas bēgošo sieviešu stāvokli; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka jebkura veida diskriminācija, tostarp valstspiederības, uzturēšanās statusa, ticības vai reliģijas, ādas krāsas, etniskās piederības, dzimuma, vecuma, seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes, sociālekonomiskās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, invaliditātes vai valodas dēļ, ir nepieņemama un ir aktīvi jānovērš; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prasa Komisijai nodrošināt PAD pareizu un pilnīgu īstenošanu visās 27 dalībvalstīs un garantēt, ka bēgles, kuras bēg no kara Ukrainā, var pilnībā izmantot tajā paredzētās tiesības, jo īpaši attiecībā uz veselības aprūpes pakalpojumiem, maternitāti, bērnu aprūpi un piekļuvi darba tirgum; uzskata, ka šīs direktīvas piemērošanas uzraudzībai saskaņā ar ES un Ukrainas Parlamentārās asociācijas komitejas atjaunināto mandātu vajadzētu būt minētās komitejas uzdevumam; prasa, lai PAD īstenošana noritētu raiti un vienmērīgi, panākot tās vienmērīgu piemērošanu trešo valstu valstspiederīgajiem ar ilgtermiņa uzturēšanās atļaujām un citām tādu trešo valstu valstspiederīgo grupām, kuri bēg no kara Ukrainā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | stingri nosoda seksuālas un ar dzimumu saistītas vardarbības izmantošanu kā kara ieroci un uzsver, ka šāda rīcība ir kara noziegums, kā arī seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību tranzīta centros Ukrainā un ES teritorijā; pauž bažas par to, ka arvien biežāk tiek ziņots par cilvēku tirdzniecību, seksuālu vardarbību, ekspluatāciju, izvarošanu un ļaunprātīgu izmantošanu, ar ko saskaras sievietes un bērni, kuri bēg no Ukrainas un ierodas Eiropā; aicina ES valstis ņemt vērā sieviešu un meiteņu īpašās vajadzības uzņemšanas centros un nodrošināt, ka vietējās kopienās visām grupām saprotamā valodā un formātā ir nekavējoties pieejami ar dzimumu saistītas vardarbības novēršanas pakalpojumi, kā arī nosūtījumu un sūdzību izskatīšanas mehānismi; aicina ES valstis, uzņēmējvalstis un tranzītvalstis garantēt piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību pakalpojumiem, jo īpaši ārkārtas kontracepcijai, pēckontakta profilaksei un abortiem, tostarp izvarošanas upuriem; aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt vietējās, valsts mēroga un starptautiskās organizācijas, kuras sniedz pakalpojumus un patvērumu ar dzimumu saistītā vardarbībā cietušajām sievietēm un meitenēm bēgļu vidū; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē no bruņotiem konfliktiem bēgošu sieviešu iekļaušanu Komisijas priekšlikumā direktīvai par vardarbību dzimuma dēļ un tajā pausto lūgumu sniegt īpašu atbalstu; norāda, ka pārvietoto personu un bēgļu plūsmai no Ukrainas ir raksturīga liela dzimumstruktūras nelīdzsvarotība; aicina ES uz krīzi reaģēt dzimumsensitīvā veidā un kā prioritāti izvirzīt aizsardzību pret seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību un visu no Ukrainas nākošo un valsti vēl nepametušo bēgļu piekļuvi būtiskiem seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka ir nepieciešams specializēts atbalsts sievietēm un meitenēm, kas pārcietušas vardarbību vai seksuālu vardarbību vai ir bijušas tās liecinieces, un aicina dalībvalstis izveidot šādas atbalsta programmas, ar kurām viņām sniegtu pietiekamu psiholoģisko un garīgās veselības atbalstu un konsultācijas, kas nepieciešamas, lai pārvarētu traumatisko pieredzi; uzsver, ka Ukrainā un ES ir jāizveido pienācīgi ziņošanas un dokumentēšanas mehānismi, tostarp ir jākoordinē cietušo liecību vākšana, lai būtu iespējams celt prasību un uzsākt kriminālvajāšanu SKT un saukt vainīgos pie atbildības; aicina ES atbalstīt šos centienus ar finansējumu, speciālām zināšanām un no loģistikas viedokļa; uzsver, ka ir svarīgi izveidot platformu, kurā reģistrēt ar karu saistītas seksuālas vardarbības un ar dzimumu saistītas vardarbības gadījumus arī tāpēc, lai šajā nolūkā nodrošinātu pienācīgus apstākļus, piemēram, specializētus tulkus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž stingru nosodījumu un bažas par Ukrainas sieviešu un viņu bērnu deportēšanu, pārvešanu un pārcelšanu uz Krieviju, par ko plaši ziņojuši mediji un cilvēktiesību grupas; uzsver, ka šāda rīcība ir pretrunā Ženēvas konvencijām; uzstāj, ka visi piespiedu kārtā uz Krieviju deportētie Ukrainas pilsoņi ir nekavējoties jāatgriež Ukrainā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž bažas par Krievijas bruņoto spēku ieslodzīto, jo īpaši ieslodzīto sieviešu, labklājību un atrašanās vietu, ņemot vērā to, ka viņas ir sevišķi pakļautas konkrētu veidu ar dzimumu saistītai vardarbībai; tāpēc aicina Starptautisko Sarkanā Krusta komiteju uzņemties atbildību par ieslodzīto sieviešu atrašanās vietas noteikšanu un taisnīgas un cilvēcīgas attieksmes pret viņām nodrošināšanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka sievietēm un meitenēm konflikta un pārvietošanas laikā ir vajadzīga pastāvīga piekļuve seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem (SRVP), tostarp piekļuve drošai piegādei, ģimenes plānošanas pakalpojumiem, likumīgiem un drošiem abortiem vai izvarošanas klīniskai pārvaldībai; prasa nodrošināt finansējumu būtisku un dzīvību glābjošu SRVP nodrošināšanai saskaņā ar ANO obligāto sākotnējo pakalpojumu paketi; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu nodrošināt triāžas centrus uzņēmējās valstīs, lai sniegtu bēgļiem neatliekamo veselības aprūpi un nodrošinātu viņu tūlītēju pārvietošanu uz citām ES dalībvalstīm; uzsver, ka šiem triāžas centriem ir jāapzina steidzamas SRVP vajadzības, piemēram, ārkārtas kontracepcija, likumīga un droša aborta pakalpojumi un neatliekamā aprūpe dzemdībās, kā arī eksperti seksuālās un ar dzimumu saistītas vardarbības jomā; aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot papildu pasākumus, ES fondus un mehānismus, lai reaģētu uz ukraiņu vajadzību pēc aizsardzības pret seksuālo un ar dzimumu saistītu vardarbību un ukraiņu SRVT vajadzībām, jo īpaši pieprasot iekļaut seksuālās un reproduktīvās veselības preces Savienības civilās aizsardzības mehānismā un nosūtot veselības aprūpes komplektus, tostarp kontracepcijas līdzekļus un seksuālās un reproduktīvās veselības komplektus, uz Ukrainu un kaimiņos esošajām tranzītvalstīm vai bēgļu uzņēmējām valstīm, it sevišķi uz valstīm, kurās šie resursi vajadzīgi, lai pārvarētu valstī noteiktos ierobežojumus attiecībā uz SRVT; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka cilvēku tirdzniecība seksuālai izmantošanai un citiem mērķiem joprojām ir viens no lielākajiem riskiem sievietēm un bērniem, kas bēg no Ukrainas un atrodas īpaši neaizsargātā situācijā; norāda, ka pat pirms kara Ukrainas sievietes bija vienas no izplatītākajām cilvēku tirdzniecības upuriem ES; mudina dalībvalstis garantēt sieviešu un meiteņu bēgļu drošību un brīvību no seksuālas izmantošanas, tostarp nodrošinot drošu un koordinētu transportu starp dalībvalstīm; mudina dalībvalstis un ES ātri atklāt cilvēku tirdzniecības tīklus, kas gūst labumu no sieviešu un meiteņu bēgļu seksuālas izmantošanas, un saukt pie atbildības tajos iesaistītās personas; atkārtoti norāda, ka prostitūcija veicina neaizsargātu sieviešu tirdzniecību; mudina ES atbalstīt Ukrainu ieguldīšanā cilvēku tirdzniecības apkarošanas izpratnes veicināšanas un profilakses pasākumos Ukrainas teritorijā, piemēram, izplatot informāciju par šiem riskiem; uzsver, ka surogātmātes ir īpaši neaizsargātā un nestabilā situācijā; stingri uzstāj, ka svarīgākais šajā situācijā ir minēto sieviešu dzīvība un ka viņām nebūtu jāliedz izbraukt no Ukrainas, ja viņas to vēlas; atgādina, ka seksuālā ekspluatēšana surogācijas un reproduktīvos nolūkos ir nepieņemama un ir cilvēka cieņas un cilvēktiesību pārkāpums; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nosoda surogāciju kā praksi, kas var pakļaut ekspluatācijai sievietes visā pasaulē, jo īpaši sievietes, kuras ir nabadzīgākas un ir neaizsargātā situācijā, piemēram, kara apstākļos; aicina ES un tās dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību surogātmāšu aizsardzībai grūtniecības, dzemdību un pēcdzemdību laikā un visu viņu tiesību, kā arī jaundzimušo bērnu tiesību, ievērošanai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver surogācijas nopietno ietekmi uz sievietēm, viņu tiesībām un veselību, negatīvo ietekmi uz dzimumu līdztiesību un problēmas, kas izriet no šīs prakses pārrobežu ietekmes, kā tas ir noticis attiecībā uz sievietēm un bērniem, kurus skāris karš pret Ukrainu; mudina ES un tās dalībvalstis izpētīt šīs nozares apmērus, sociālekonomisko kontekstu un grūtnieču situāciju, kā arī ietekmi uz viņu fizisko un garīgo veselību un viņām dzimušo bērnu labklājību; aicina ieviest saistošus pasākumus, lai risinātu surogācijas problēmu, aizsargājot sieviešu un jaundzimušo tiesības; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir aktivizējusi sadarbību valstu referentu tīklā cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā un šajā sakarā aktivizējusi policijas sadarbību cilvēku tirdzniecības apkarošanā, tostarp EMPACT platformā, un Eiropola vienību izvietošanu valstīs, kas robežojas ar Ukrainu; aicina atbalstīt šos centienus ar pietiekamiem finanšu resursiem ES līmenī; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē kopīgo 10 punktu plānu, kas iekšlietu ministriem tika iesniegts 2022. gada 28. martā un kas ietver Komisijas plānu stingrākai Eiropas līmeņa koordinācijai no kara pret Ukrainu bēgošo cilvēku uzņemšanā; norāda, ka 10 punktu plānā ir ierosinātas standarta operāciju procedūras un pamatnostādnes bērnu uzņemšanai un atbalstam, kā arī nepavadītu nepilngadīgo pārsūtīšanai; atzinīgi vērtē to, ka ES koordinatora cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā vadībā 10 punktu plānā ir izstrādāts kopīgs cilvēku tirdzniecības apkarošanas plāns, kura pamatā ir ES stratēģija cilvēku tirdzniecības apkarošanai (2021–2025); prasa to ātri pieņemt; prasa veikt papildu ieguldījumus cilvēku tirdzniecības apkarošanas pasākumos Ukrainā, piemēram, izveidojot ES mēroga bezmaksas palīdzības dienesta numuru, kas būtu īpaši paredzēts no cilvēku tirdzniecības vai seksuālas un ar dzimumu saistītas vardarbības cietušajiem bēgļiem vai šādu noziegumu riskam pakļautiem cilvēkiem un kas tiktu uzraudzīts ukraiņu valodā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot koordināciju robežšķērsošanas vietās un uzņemšanas iestādēs, nodrošināt bēgļu precīzu reģistrāciju un piekļuvi nepieciešamajiem dokumentiem; atzinīgi vērtē reģistrācijas programmu brīvprātīgajiem, kuri palīdz bēgļiem, lai sekotu līdzi personām, kas sniedz palīdzību; aicina Komisiju vēl vairāk pastiprināt centienus, lai novērstu un apkarotu noziegumus, ar kuriem bēgles var saskarties, piemēram, cilvēku tirdzniecību, seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību, ekspluatāciju un ļaunprātīgu izmantošanu; uzsver, ka viens no lielākajiem riskiem bēglēm sievietēm un bērniem, kas bēg no Ukrainas, ir visu veidu cilvēku tirdzniecība, jo īpaši to seksuālas izmantošanas nolūkā, ko veic suteneri, bordeļu īpašnieki un seksuālo pakalpojumu pircēji, bet arī citiem mērķiem; aicina dalībvalstu policijas spēkus un Eiropolu uzraudzīt un īstenot izpratnes veicināšanas kampaņas tranzīta punktos, ko izmanto cilvēku tirgotāji, piemēram, dzelzceļa stacijās un autoostās, degvielas uzpildes stacijās, automaģistrālēs vai lidostās, caur kurām tie var ievest upurus, kā arī bēgļu uzņemšanas centros, kur var tikt meklēti potenciālie upuri; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina dalībvalstis izmantot palīdzību, ko attiecībā uz sieviešu bēgļu uzņemšanu piedāvā ES aģentūras; uzsver, ka ir vajadzīga ES mēroga reģistrācijas platforma personām, kuras piesakās uz pagaidu aizsardzību, kā to ierosinājusi Komisija, un kas ir īpaši nepieciešama, lai atbalstītu nepavadītu nepilngadīgo, kā arī cilvēku tirdzniecības riskam pakļauto personu, piemēram, sieviešu un meiteņu, izsekošanas un atkalapvienošanās centienus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju ātri sagatavot un ieviest vienotus norādījumus bērnu, jo īpaši jaunu meiteņu, kā arī vecāka gadagājuma sieviešu uzņemšanai un atbalstam, tostarp nepavadītu bērnu pārsūtīšanas procedūru laikā, nodrošinot alternatīvu pagaidu aprūpi un bērnu atkalapvienošanu ar ģimenes locekļiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka uzņemošās dalībvalstis sniedz atbalstu miljoniem no Ukrainas bēgošo bēgļu, jo īpaši sievietēm un bērniem, kas ietekmē šo dalībvalstu sociālos, veselības aprūpes, bērnu aprūpes un izglītības pakalpojumus; tādēļ aicina Komisiju veikt detalizētu vajadzību analīzi un pielāgot pašreizējos politikas virzienus, tostarp tādus finanšu instrumentus kā struktūrfondi, saglabājot dzimumsensitīvu pieeju; aicina Komisiju pēc iespējas atbalstīt dalībvalstis šā uzdevuma veikšanā, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm un jaunām meitenēm; atzinīgi vērtē dalībvalstu centienus sadalīt atbildību, izmantojot Solidaritātes platformu, un mudina vēl vairāk paplašināt šo sadarbību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka ir svarīgi, lai bēgles sievietes pēc iespējas ātrāk varētu piekļūt iztikas līdzekļiem, tostarp iespējām strādāt un gūt ienākumus; aicina izstrādāt īpašas programmas un valodu kursus, kā arī vispārēju piekļuvi bērnu aprūpei, lai veicinātu integrāciju ES darba tirgū; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka tiek ņemtas vērā to sieviešu vajadzības, kuras saskaras ar intersekcionālu diskrimināciju rases vai etniskās izcelsmes, invaliditātes, valstspiederības, seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes vai izpausmes dēļ, tostarp to sieviešu vajadzības, kuras ir saskārušās ar seksuālu vardarbību, jo īpaši nodrošinot drošus un piemērotus uzņemšanas vai aprūpes pasākumus un nodrošinot, ka robežšķērsošanas vietās netiek pieļauta diskriminācija; uzsver, ka ir jāvāc un jāanalizē pēc dzimuma, vecuma, invaliditātes, valstspiederības un galamērķa vietas (ja zināms) sadalīti dati, lai atbalstītu piemērotu pakalpojumu un infrastruktūras īstermiņa un ilgtermiņa plānošanu; aicina Komisiju nodrošināt, ka romu sievietes, kas bēg no Ukrainas, netiek diskriminētas un var pārvietoties ES teritorijā; aicina dalībvalstis, īstenojot PAD, garantēt viņu aizsardzību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē ES finansējumu, kas paredzēts no Ukrainas bēgošajiem bēgļiem, tostarp no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF) un Kohēzijas rīcības bēgļu atbalstam Eiropā (CARE), kas ļautu ES valstīm un reģioniem sniegt ārkārtas atbalstu cilvēkiem, kuri bēg no Krievijas iebrukuma Ukrainā; prasa šajos fondos ņemt vērā dzimumu līdztiesības aspektu; uzstāj, ka Parlamentam būtu jāuzrauga līdzekļu izlietojums, jo īpaši valstīs, kurās notiek tiesiskuma pārkāpumi, piemēram, Polijā un Ungārijā; atkārtoti norāda, ka dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana un dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā ir viens no ES pamatprincipiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir vajadzīgs lielāks tiešais finansiālais un materiālais atbalsts no ES un tās dalībvalstīm, lai atvieglotu koordināciju uz vietas un nodrošinātu dažādo pienākumu labāku sadali; aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot humānās palīdzības koordināciju sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību un starptautiskajām organizācijām, tostarp UNHCR, UN Women, ANO Iedzīvotāju fondu, Pasaules Veselības organizāciju un citām ANO aģentūrām, kā arī Starptautisko Migrācijas organizāciju un Starptautisko Sarkanā Krusta komiteju, un nodrošināt tūlītēju un tiešu piekļuvi finansējumam pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas sniedz palīdzību Ukrainas bēgļiem, jo īpaši dzimumu līdztiesības, SRVT aizstāvības un sieviešu tiesību organizācijām un cilvēktiesību aizstāvēm visās tranzīta un bēgļu uzņēmējās dalībvalstīs un jo īpaši valstīs, kurās ir noteikti SRVT ierobežojumi; mudina Komisiju un dalībvalstis iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas un apspriesties ar tām un vietējām iestādēm par finansējuma pieejamību un tā izlietojumu un piešķiršanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina ES iestādes un dalībvalstis — arī ar šo karu saistītu politisku lēmumu pieņemšanā — cieši apspriesties ar organizācijām, kas cīnās par sieviešu, meiteņu un marginalizētu grupu tiesībām, jo īpaši uz vietas; aicina sniegt īpašu atbalstu cilvēktiesību aizstāvēm, kuras joprojām darbojas Ukrainā, un aizsargāt viņas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver NVO un aktīvistu grupu milzīgo darbu, ko tās veic, lai palīdzētu sievietēm piekļūt SRVT, un ka to dalībnieces riskē ar savu brīvību, kā tas ir noticis Justyna Wydrzyńska gadījumā, kurai saskaņā ar Polijas drakonisko pretabortu likumu ir izvirzīta apsūdzība par medicīniska aborta tablešu nodrošināšanu citai sievietei; aicina Komisiju aizsargāt šīs cilvēktiesību aizstāves pret jebkādu vajāšanu, ar ko viņas varētu saskarties, un atbalstīt viņas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver īpašās grūtības, ar kurām, šķērsojot robežas, saskaras LGBTIQ+ ģimenes; uzsver, ka viendzimuma pāru bērniem pastāv risks tikt šķirtiem no viena vai abiem vecākiem; aicina dalībvalstis, īstenojot Pagaidu aizsardzības direktīvu, ņemt vērā de facto partnerattiecības un ģimenes; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina par sarežģīto situāciju un šķēršļiem, ar ko saskaras transpersonas, tostarp transsievietes, sievietes transpersonas un interseksuāles, kurām pasēs ir norāde par vīriešu dzimumu un kurām ir liegts bēgt no Ukrainas; atgādina, ka transpersonas, kuru personu apliecinošie dokumenti neatbilst viņu identitātei, nevar šķērsot iekšējos kontrolpunktus un var tikt izslēgtas no civilās aizsardzības pasākumiem; norāda, ka uzņemšanas nometnēm, ko viņiem izveidojuši brīvprātīgie un pilsoniskā sabiedrība, trūkst spēju izmitināt visus; uzsver, ka transpersonām ir grūtības piekļūt hormonālās ārstēšanas līdzekļiem; atgādina, ka PVO šādus ārstēšanas līdzekļus un citas specifiskas zāles, kas nepieciešamas transpersonām un interseksuāļiem, ir klasificējusi kā būtiskas, tāpēc tās būtu jāiekļauj humānās palīdzības sūtījumos; tādēļ aicina Komisiju sniegt ES finansiālo atbalstu un koordinācijas palīdzību šajā jomā; aicina ES lūgt Ukrainu vienkāršot procedūras, lai ļautu šīm sievietēm bēgt no Ukrainas; aicina ES dalībvalstis nodrošināt atbilstošas zāles un medikamentus pēc tam, kad šīs sievietes ir šķērsojušas robežu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka Ukrainas pašvaldībām, kas uzņem iekšzemē pārvietotas personas, ir jānodrošina pienācīgs atbalsts, lai iekšzemē pārvietotās personas varētu palikt savā valstī, līdz apstākļi ļaus tām atgriezties mājās; atzinīgi vērtē Komisijas centienus attiecībā uz iekšzemē pārvietoto sieviešu un meiteņu vajadzībām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atgādina par ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību un visām turpmākajām rezolūcijām, un aicina tās īstenot; uzstāj, ka konfliktu novēršanā, atrisināšanā, mediācijā un miera sarunās ir jāiesaista sievietes visā to daudzveidībā un marginalizētas grupas, un tāpēc aicina ES iestādes izveidot darba grupu, kurā būtu iesaistītas sievietes un uz vietas strādājošās pilsoniskās sabiedrības pārstāvji; prasa Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentam (NDICI) sniegt palīdzību mācību fondu veidā sievietēm un NVO Ukrainā, lai dotu viņām iespējas piedalīties konfliktu risināšanā un pēckonflikta atjaunošanas centienos; prasa ES iestādēm un dalībvalstīm savos centienos panākt šā kara izbeigšanu pievērst īpašu uzmanību dzimumu līdztiesībai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver sarežģīto situāciju, ar ko Moldova saskaras attiecībā uz tās infrastruktūras un pakalpojumu noslogotību; atzinīgi vērtē Solidaritātes platformas ietvaros paustās apņemšanās piedalīties pārcelšanā, lai palīdzētu Moldovai tās centienos uzņemt bēgļus, kas bēg no Ukrainas; aicina dalībvalstis un Komisiju turpināt centienus, kuru nolūks ir vēl vairāk palīdzēt Moldovai, dalot atbildību un sniedzot īpašu palīdzību, lai apmierinātu sieviešu un meiteņu bēgļu vajadzības; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijai, Eiropas Padomei un Ukrainas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.

(2)  OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.

(3)  OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0052.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0120.

(6)  OV C 404, 6.10.2021., 202. lpp.

(7)  https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine

(8)  https://www.unrefugees.org/emergencies/ukraine/

(9)  https://www.iom.int/news/71-million-people-displaced-war-ukraine-iom-survey

(10)  https://www.reuters.com/world/europe/moscow-has-deported-500000-people-russia-ukraine-lawmaker-says-2022-04-20/

(11)  https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine#:~:text=Share%20this%20page%3A-,Ukraine%20Situation%3A%20Moldova%20Refugee%20Border%20Monitoring,(14%2D03%2D2022)&text=Almost%20three%20million%20refugees%20have,displaced%20to%20Moldova%20(UNHCR)

(12)  https://ecre.org/wp-content/uploads/2022/03/Information-Sheet-%E2%80%93-Access-to-territory-asylum-procedures-and-reception-conditions-for-Ukrainian-nationals-in-European-countries.pdf

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/164 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/164

---

P9_TA(2022)0207

Krievijas nelegālā kara Ukrainā ietekme uz ES transporta un tūrisma nozarēm

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par ietekmi, ko nelikumīgais Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu atstāj uz ES transporta un tūrisma nozari (2022/2643(RSP))

(2022/C 465/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2022. gada 28. februāra Regulu (ES) 2022/334 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2022. gada 28. februāra Regulu (ES) 2022/334 (1),

| — | ņemot vērā rīcības plānu “Stratēģiskais kompass drošībai un aizsardzībai — Eiropas Savienībai, kas aizsargā savus pilsoņus, vērtības un intereses un veicina starptautisko mieru un drošību”, kuru Padome pieņēma 2022. gada 21. martā un Eiropadome apstiprināja 2022. gada 25. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rīcības plānu “Stratēģiskais kompass drošībai un aizsardzībai — Eiropas Savienībai, kas aizsargā savus pilsoņus, vērtības un intereses un veicina starptautisko mieru un drošību”, kuru Padome pieņēma 2022. gada 21. martā un Eiropadome apstiprināja 2022. gada 25. martā,

| — | ņemot vērā transporta ministru 2022. gada 8. aprīļa neoficiālo sanāksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā transporta ministru 2022. gada 8. aprīļa neoficiālo sanāksmi,

| — | ņemot vērā 2018. gada Globālo paktu par bēgļiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada Globālo paktu par bēgļiem,

| — | ņemot vērā ES valstu vai to valdību vadītāju 2022. gada 11. marta Versaļas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES valstu vai to valdību vadītāju 2022. gada 11. marta Versaļas deklarāciju,

| — | ņemot vērā savu 2022. gada 1. marta rezolūciju par Krievijas agresiju pret Ukrainu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2022. gada 1. marta rezolūciju par Krievijas agresiju pret Ukrainu (2),

| — | ņemot vērā savu 2022. gada 24. marta rezolūciju par nepieciešamību pēc steidzama ES rīcības plāna, ar ko garantēt pārtikas nodrošinājumu ES un ārpus tās, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2022. gada 24. marta rezolūciju par nepieciešamību pēc steidzama ES rīcības plāna, ar ko garantēt pārtikas nodrošinājumu ES un ārpus tās, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā (3),

| — | ņemot vērā savu 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropadomes 2022. gada 24. un 25. marta sanāksmes secinājumiem, tostarp par jaunākajiem notikumiem saistībā ar karu Ukrainā un ES sankcijām pret Krieviju, un to īstenošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropadomes 2022. gada 24. un 25. marta sanāksmes secinājumiem, tostarp par jaunākajiem notikumiem saistībā ar karu Ukrainā un ES sankcijām pret Krieviju, un to īstenošanu (4),

| — | ņemot vērā savu 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju par ES aizsardzību bērniem un jauniešiem, kas bēg no kara Ukrainā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju par ES aizsardzību bērniem un jauniešiem, kas bēg no kara Ukrainā (5),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 10 punktu plānu, kā mazināt naftas izmantošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 10 punktu plānu, kā mazināt naftas izmantošanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā ES ir pieņēmusi piecas sankciju paketes, reaģējot uz nelikumīgo, neizprovocēto un nepamatoto Krievijas agresīvo karu pret Ukrainu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir pieņēmusi piecas sankciju paketes, reaģējot uz nelikumīgo, neizprovocēto un nepamatoto Krievijas agresīvo karu pret Ukrainu;

| B. | tā kā ir paredzams, ka jauna sankciju kārta smagāk skars Krievijas autotransporta un jūras transporta nozari; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir paredzams, ka jauna sankciju kārta smagāk skars Krievijas autotransporta un jūras transporta nozari;

| C. | tā kā Krievija 2022. gada 28. februārī paziņoja par pretpasākumu, proti, aizliegumu izmantot Krievijas gaisa telpu, kurš skāra gaisa kuģus no 36 valstīm, tostarp no ES valstīm; |
| --- | --- |

C.

tā kā Krievija 2022. gada 28. februārī paziņoja par pretpasākumu, proti, aizliegumu izmantot Krievijas gaisa telpu, kurš skāra gaisa kuģus no 36 valstīm, tostarp no ES valstīm;

| D. | tā kā Eiropadome 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmā no 6,5 līdz 1,69 miljardiem EUR samazināja budžeta projekta pozīciju, kas paredzēta militārajai mobilitātei saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropadome 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmā no 6,5 līdz 1,69 miljardiem EUR samazināja budžeta projekta pozīciju, kas paredzēta militārajai mobilitātei saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu;

| E. | tā kā līdz ar Ukrainas gaisa telpas slēgšanu apstājās aptuveni 3,3 % no pasažieru gaisa pārvadājumu satiksmes plūsmas Eiropā, turklāt ir apstājušies arī pasažieru lidojumi starp Krieviju un Eiropu, kuru īpatsvars 2021. gadā bija 5,7 % no visas Eiropas satiksmes; |
| --- | --- |

E.

tā kā līdz ar Ukrainas gaisa telpas slēgšanu apstājās aptuveni 3,3 % no pasažieru gaisa pārvadājumu satiksmes plūsmas Eiropā, turklāt ir apstājušies arī pasažieru lidojumi starp Krieviju un Eiropu, kuru īpatsvars 2021. gadā bija 5,7 % no visas Eiropas satiksmes;

| F. | tā kā 2020. gadā ES dalībvalstu ostās aptuveni 8 848 reižu piestāja apmēram 535 kuģi, kas kuģo ar Krievijas karogu; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2020. gadā ES dalībvalstu ostās aptuveni 8 848 reižu piestāja apmēram 535 kuģi, kas kuģo ar Krievijas karogu;

| G. | tā kā ir pasliktinājusies situācija Melnajā jūrā un Azovas jūrā, jo reģionu bloķē Krievijas jūras spēki un atsevišķas šo jūru daļas ir pasludinātas par kara zonu, atzīstot drošības risku jūras satiksmei to tuvumā; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir pasliktinājusies situācija Melnajā jūrā un Azovas jūrā, jo reģionu bloķē Krievijas jūras spēki un atsevišķas šo jūru daļas ir pasludinātas par kara zonu, atzīstot drošības risku jūras satiksmei to tuvumā;

| H. | tā kā Krievijas jūras spēki minētajā teritorijā ir uzbrukuši ES īpašnieku vai ES pārvadātāju kuģiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā Krievijas jūras spēki minētajā teritorijā ir uzbrukuši ES īpašnieku vai ES pārvadātāju kuģiem;

| I. | tā kā Ukrainas un Krievijas jūrnieku īpatsvars ir 14,5 % no pasaules kuģniecības darbaspēka un ES flotes no tiem ir stipri atkarīgas; |
| --- | --- |

I.

tā kā Ukrainas un Krievijas jūrnieku īpatsvars ir 14,5 % no pasaules kuģniecības darbaspēka un ES flotes no tiem ir stipri atkarīgas;

| J. | tā kā aug bažas par dzelzceļa un jūras transporta vispārējo drošību un darbības spēju maršrutā uz Ukrainu un no tās; |
| --- | --- |

J.

tā kā aug bažas par dzelzceļa un jūras transporta vispārējo drošību un darbības spēju maršrutā uz Ukrainu un no tās;

| K. | tā kā aizvadītajos mēnešos degvielas cenai ir bijusi tendence pieaugt, un nelikumīgais Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu šo situāciju ir pasliktinājis, un tā kā transporta operatoriem un lietotājiem vienas no lielākajām ir tieši izmaksas par degvielu; |
| --- | --- |

K.

tā kā aizvadītajos mēnešos degvielas cenai ir bijusi tendence pieaugt, un nelikumīgais Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu šo situāciju ir pasliktinājis, un tā kā transporta operatoriem un lietotājiem vienas no lielākajām ir tieši izmaksas par degvielu;

| L. | tā kā pēc diviem pandēmijas gadiem, kas jau ir postoši ietekmējuši nozari, tūrisma galamērķi daudzās ES valstīs saņems vēl smagāku triecienu, |
| --- | --- |

L.

tā kā pēc diviem pandēmijas gadiem, kas jau ir postoši ietekmējuši nozari, tūrisma galamērķi daudzās ES valstīs saņems vēl smagāku triecienu,

1.

visstingrākajā veidā nosoda Krievijas Federācijas agresīvo karu pret Ukrainu, kā arī Baltkrievijas iesaistīšanos šajā karā, un prasa Krievijai nekavējoties pārtraukt visas militārās darbības Ukrainā un bez nosacījumiem izvest visus spēkus un militāro ekipējumu no visas starptautiski atzītās Ukrainas teritorijas;

2.

atzinīgi vērtē mainīgās bezprecedenta sankcijas, ko ES nosaka pret Krieviju, reaģējot uz Krievijas agresiju pret Ukrainu, un aicina ES turpināt izvērtēt un pieņemt vēl citas iedarbīgas sankcijas transporta nozarē, lai vājinātu Putina kara mašīnas finansēšanu; uzsver, ka šī ir pirmā reize, kad pret Krieviju noteikto ES sankciju mērķis ir tieši transporta nozare;

3.

atgādina, ka transports ir ES stratēģisks līdzeklis, lai Ukrainai un tās tautai, kura cieš, apliecinātu solidaritāti un sniegtu atbalstu loģistikas, humānās palīdzības un bēgļu evakuācijas un mobilitātes ziņā;

4.

stingri nosoda Krievijas spēku tīšos uzbrukumus, kuru mērķis ir transporta infrastruktūra Ukrainā, jo to dēļ ir traucēta Ukrainas iestāžu spēja evakuēt civiliedzīvotājus, transportēt pirmās nepieciešamības preces un nodrošināt piegādes grūtībās nonākušiem cilvēkiem; mudina ES sniegt finansiālu palīdzību Ukrainai, lai palīdzētu tai atjaunot transporta infrastruktūru;

5.

atzinīgi vērtē pasākumus, kurus Komisija pieņēmusi, lai palīdzētu dalībvalstīm, pārvadātājiem un strādājošajiem turpināt pārvadājumu darbības un atbalstīt bēgļu pārvešanu no Ukrainas un arī humānās palīdzības pārvadājumus; pauž atzinību Ukrainā transporta nozarē strādājošajiem par drosmi, jo viņi, riskējot ar dzīvību, turpina darbu pie pasažieru un preču pārvadāšanas;

6.

atzinīgi vērtē operatīvās vadlīnijas, ko Komisija pieņēmusi, lai cilvēkiem no Ukrainas, kuriem nav derīgu dokumentu, garantētu tranzīta iespēju ar ES pārvadātājiem;

7.

pauž pateicību Eiropas pārvadātājiem, kas Ukrainas iedzīvotājiem piedāvā bezmaksas pārvadājumus ar vilcienu, autobusu, kuģi un lidmašīnu, un arī neskaitāmām apvienību un privātpersonu iniciatīvām visā Eiropas Savienībā, kuras nodrošina preču un pasažieru bezmaksas pārvadājumus līdz Ukrainas robežai un no Ukrainas robežas; uzsver, ka daudzi Ukrainas iedzīvotāji, kuri vēlas atgriezties savā valstī vai cenšas nokļūt līdz mītnei citā dalībvalstī, cenas dēļ nevar iegādāties biļeti; prasa vilcienu operatoriem nemainīgi nodrošināt, lai Ukrainas iedzīvotājiem bez maksas būtu pieejami braucieni ar vilcienu bez rezervācijas un lai viņiem būtu pieejamas vietas, kuras nav rezervētas;

8.

norāda, ka konflikta turpināšanās un Krievijas pretpasākumi, reaģējot uz ES sankcijām, ietekmē arī ES transporta nozari, kuras darbība ir pamatīgi traucēta neatkarīgi no transporta veida;

9.

vērš uzmanību uz to, ka līdz ar citiem faktoriem tieši degvielas cenu pieaugums un traucējumi loģistikas un piegādes ķēdēs ir visnopietnākās sekas, kas ietekmē visus transporta veidus un rada neskaidrību tirgos;

10.

uzskata, ka pārvadātāji, kas iedibināti ES un ir ES īpašumā un kam ir saikne ar Krievijas tirgu, būtu jāatbalsta, palīdzot tiem savas pārvadājumu darbības pārorientēt prom no Krievijas;

11.

aicina Komisiju steidzami sagatavot ekonomisku un sociālu novērtējumu, analizējot sekas, ko karš atstājis uz visiem transporta veidiem ES tirgū, un vajadzības gadījumā nevilcinoties piedāvāt atbalstu, cita starpā ar turpmākiem likumdošanas un/vai finansiāliem pasākumiem, kas mazinātu negatīvo ietekmi uz Eiropas transporta sektoriem un nodrošinātu tiem labi funkcionējušus, vienlīdzīgus konkurences apstākļus un godīgu konkurenci;

12.

uzsver, ka transporta nozares darbinieku tiesības krīzes dēļ nedrīkstētu tikt uz laiku vai pastāvīgi mazinātas;

Aviācija

Aviācija

| 13. | pauž bažas par to, cik smagi konflikts ietekmē aviācijas nozari pamatdarbības izdevumu ziņā, kā rezultātā dārgāki kļūst gan pasažieru, gan kravu pārvadājumi; uzsver — sankcijas apvienojumā ar gaisa telpas slēgšanu ir bijušas par iemeslu tam, ka aviosabiedrībām ir nācies pārtraukt lidojumus vai pārplānot lidojumu maršrutus; turklāt norāda — lai gaisa kuģis nešķērsotu Krievijas un Baltkrievijas gaisa telpu, lidojuma maršruts ir jāpagarina maksimums par trim līdz četrām stundām, kas savukārt rada problēmas ar degvielas uzpildīšanu (papildu nolaišanās, tātad papildu izmaksas), un apkalpes darba laiks kļūst ilgāks par ES regulējumā noteikto; |
| --- | --- |

13.

pauž bažas par to, cik smagi konflikts ietekmē aviācijas nozari pamatdarbības izdevumu ziņā, kā rezultātā dārgāki kļūst gan pasažieru, gan kravu pārvadājumi; uzsver — sankcijas apvienojumā ar gaisa telpas slēgšanu ir bijušas par iemeslu tam, ka aviosabiedrībām ir nācies pārtraukt lidojumus vai pārplānot lidojumu maršrutus; turklāt norāda — lai gaisa kuģis nešķērsotu Krievijas un Baltkrievijas gaisa telpu, lidojuma maršruts ir jāpagarina maksimums par trim līdz četrām stundām, kas savukārt rada problēmas ar degvielas uzpildīšanu (papildu nolaišanās, tātad papildu izmaksas), un apkalpes darba laiks kļūst ilgāks par ES regulējumā noteikto;

| 14. | norāda, ka Ukraina un Krievija ir vienas no vadošajiem titāna ražotājiem, kas ir galvenais metāls gaisa kuģu ražošanai, un ka konflikta turpināšanās drīzumā varētu ietekmēt šī resursa piedāvājumu; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka Ukraina un Krievija ir vienas no vadošajiem titāna ražotājiem, kas ir galvenais metāls gaisa kuģu ražošanai, un ka konflikta turpināšanās drīzumā varētu ietekmēt šī resursa piedāvājumu;

| 15. | aicina Komisiju izvērtēt un vajadzības gadījumā piedāvāt atbalsta stratēģiju ES aviosabiedrībām un to darbaspēkam, ko vispirms smagi skāra Covid-19 pandēmija un ko patlaban joprojām smagi skar aizliegums šķērsot Krievijas un Baltkrievijas gaisa telpu, augstās degvielas cenas un pieprasījuma kritums; tomēr uzsver, ka ir jāgarantē aviosabiedrībām vienlīdzīgi konkurences apstākļi un jānodrošina to godīga konkurence, un tas jo īpaši attiecas uz finansiāla atbalsta sniegšanu; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju izvērtēt un vajadzības gadījumā piedāvāt atbalsta stratēģiju ES aviosabiedrībām un to darbaspēkam, ko vispirms smagi skāra Covid-19 pandēmija un ko patlaban joprojām smagi skar aizliegums šķērsot Krievijas un Baltkrievijas gaisa telpu, augstās degvielas cenas un pieprasījuma kritums; tomēr uzsver, ka ir jāgarantē aviosabiedrībām vienlīdzīgi konkurences apstākļi un jānodrošina to godīga konkurence, un tas jo īpaši attiecas uz finansiāla atbalsta sniegšanu;

| 16. | pauž nožēlu, ka Krievija — klaji pārkāpjot starptautiskās civilās aviācijas normas (Čikāgas konvenciju), — ir pieņēmusi likumu, lai piespiestu no ārvalstu uzņēmumiem nomātus gaisa kuģus pārreģistrēt Krievijas gaisa kuģu reģistrā; uzstāj, ka šāda zādzība nav pieļaujama, un prasa attiecīgos gaisa kuģus nekavējoties atdot to likumīgajiem īpašniekiem; atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu ES aizliegto aviokompāniju sarakstā iekļaut Krievijas pārvadātājus, kuri ekspluatē šādi pārreģistrētus gaisa kuģus, jo Krievijas iestādes nespēj īstenot pārraudzību attiecībā uz simtiem šādi pārreģistrēto gaisa kuģu derīgumu lidojumiem; uzsver, ka tikai un vienīgi Krievijas iestādes būs atbildīgas par savu pilsoņu dzīvības apdraudēšanu, ja izmantos šos zagtos gaisa kuģus lidojumiem Krievijas gaisa telpā, kaut gan nav spējīgas garantēt nepieciešamo drošības prasību ievērošanu; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu, ka Krievija — klaji pārkāpjot starptautiskās civilās aviācijas normas (Čikāgas konvenciju), — ir pieņēmusi likumu, lai piespiestu no ārvalstu uzņēmumiem nomātus gaisa kuģus pārreģistrēt Krievijas gaisa kuģu reģistrā; uzstāj, ka šāda zādzība nav pieļaujama, un prasa attiecīgos gaisa kuģus nekavējoties atdot to likumīgajiem īpašniekiem; atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu ES aizliegto aviokompāniju sarakstā iekļaut Krievijas pārvadātājus, kuri ekspluatē šādi pārreģistrētus gaisa kuģus, jo Krievijas iestādes nespēj īstenot pārraudzību attiecībā uz simtiem šādi pārreģistrēto gaisa kuģu derīgumu lidojumiem; uzsver, ka tikai un vienīgi Krievijas iestādes būs atbildīgas par savu pilsoņu dzīvības apdraudēšanu, ja izmantos šos zagtos gaisa kuģus lidojumiem Krievijas gaisa telpā, kaut gan nav spējīgas garantēt nepieciešamo drošības prasību ievērošanu;

| 17. | pieprasa neatlaidīgu ES rīcību, kas liegtu tā dēvētās Vāgnera grupas algotņiem, ārvalstu kaujiniekiem no Sīrijas un citiem jebkādas iespējas iesaistīties kaujās Ukrainā, lai tur pastrādātu zvērības pret civiliedzīvotājiem; tāpēc lūdz Savienības Augsto pārstāvi pieprasīt, konkrēti, lai Turcijas, Gruzijas, Azerbaidžānas un Irākas, kā arī Vidusāzijas republiku valdības slēgtu savu gaisa telpu visiem Krievijas, Irānas un Sīrijas militārajiem un nomātajiem gaisa kuģiem, arī visiem regulārajiem minēto valstu aviosabiedrību lidojumiem, ko izmanto šādu algotņu pārvadāšanai; prasa ES melnajā sarakstā iekļaut ikvienu aviosabiedrību, kas varētu piedalīties šādos pārvadājumos; |
| --- | --- |

17.

pieprasa neatlaidīgu ES rīcību, kas liegtu tā dēvētās Vāgnera grupas algotņiem, ārvalstu kaujiniekiem no Sīrijas un citiem jebkādas iespējas iesaistīties kaujās Ukrainā, lai tur pastrādātu zvērības pret civiliedzīvotājiem; tāpēc lūdz Savienības Augsto pārstāvi pieprasīt, konkrēti, lai Turcijas, Gruzijas, Azerbaidžānas un Irākas, kā arī Vidusāzijas republiku valdības slēgtu savu gaisa telpu visiem Krievijas, Irānas un Sīrijas militārajiem un nomātajiem gaisa kuģiem, arī visiem regulārajiem minēto valstu aviosabiedrību lidojumiem, ko izmanto šādu algotņu pārvadāšanai; prasa ES melnajā sarakstā iekļaut ikvienu aviosabiedrību, kas varētu piedalīties šādos pārvadājumos;

Jūrniecība

Jūrniecība

| 18. | atzinīgi vērtē trešo pamatelementu Komisijas piektajā pret Krieviju noteikto sankciju kopumā, proti, aizliegumu ar Krievijas karogu kuģojošiem un Krievijas izmantotiem kuģiem ienākt ES ostās; uzskata, ka šajā ziņā nozīmīgs varētu būt Eiropas Jūras drošības aģentūras ieguldījums, piedāvājot precīzu to Krievijas kuģu uzskaitījumu, kuriem aizliegts ienākt ES ostās, un ņemot vērā arī tos kuģus, kas kopš šā gada 2022. gada 24. februāra ir mainījuši karoga valsti vai ir pārreģistrēti; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē trešo pamatelementu Komisijas piektajā pret Krieviju noteikto sankciju kopumā, proti, aizliegumu ar Krievijas karogu kuģojošiem un Krievijas izmantotiem kuģiem ienākt ES ostās; uzskata, ka šajā ziņā nozīmīgs varētu būt Eiropas Jūras drošības aģentūras ieguldījums, piedāvājot precīzu to Krievijas kuģu uzskaitījumu, kuriem aizliegts ienākt ES ostās, un ņemot vērā arī tos kuģus, kas kopš šā gada 2022. gada 24. februāra ir mainījuši karoga valsti vai ir pārreģistrēti;

| 19. | tomēr prasa pie šiem pasākumiem neapstāties un rīkoties vēl plašāk, lai nepieļautu iespējas tos apiet, un nesniegt atļauju ienākt ES ostās nevienam kuģim — neatkarīgi no tā, kam šis kuģis pieder vai kas šo kuģi ekspluatē —, ja tas savā maršrutā piestāj arī Krievijas ostās, izņemot gadījumus, kad piestāšanai tajās ir ar humāniem apsvērumiem pamatots iemesls; atzinīgi vērtē vairāku Eiropā iedibinātu pasaules lielāko kuģošanas sabiedrību jau brīvprātīgi pieņemto lēmumu uz nenoteiktu laiku apturēt visus rezervētos kravu pārvadājumus uz Krieviju un no Krievijas; |
| --- | --- |

19.

tomēr prasa pie šiem pasākumiem neapstāties un rīkoties vēl plašāk, lai nepieļautu iespējas tos apiet, un nesniegt atļauju ienākt ES ostās nevienam kuģim — neatkarīgi no tā, kam šis kuģis pieder vai kas šo kuģi ekspluatē —, ja tas savā maršrutā piestāj arī Krievijas ostās, izņemot gadījumus, kad piestāšanai tajās ir ar humāniem apsvērumiem pamatots iemesls; atzinīgi vērtē vairāku Eiropā iedibinātu pasaules lielāko kuģošanas sabiedrību jau brīvprātīgi pieņemto lēmumu uz nenoteiktu laiku apturēt visus rezervētos kravu pārvadājumus uz Krieviju un no Krievijas;

| 20. | prasa noteikt, ka visiem kuģiem, kuri vēlas piestāt ES ostās, ir aizliegts uzpildīt degvielu Krievijas ostās vai no Krievijas bunkurēšanas kuģiem jūrā; |
| --- | --- |

20.

prasa noteikt, ka visiem kuģiem, kuri vēlas piestāt ES ostās, ir aizliegts uzpildīt degvielu Krievijas ostās vai no Krievijas bunkurēšanas kuģiem jūrā;

| 21. | uzskata, ka Eiropas Jūras drošības aģentūrai šajā ziņā būtu jāsniedz norādījumi par to, kā šādas sankcijas vienveidīgi piemērot, saglabājot ES ostām vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka Eiropas Jūras drošības aģentūrai šajā ziņā būtu jāsniedz norādījumi par to, kā šādas sankcijas vienveidīgi piemērot, saglabājot ES ostām vienlīdzīgus konkurences apstākļus;

| 22. | prasa valdībām un kompetentajām publiskā sektora iestādēm gan valsts, gan ES līmenī uzņemties atbildību un plānot pietiekamu personāla skaitu un resursu apjomu, kas ļautu raiti īstenot attiecīgos pasākumus, nepieļaujot vēl ilgāku kavēšanos piegādes ķēdē, kurā jau ir traucējumi; |
| --- | --- |

22.

prasa valdībām un kompetentajām publiskā sektora iestādēm gan valsts, gan ES līmenī uzņemties atbildību un plānot pietiekamu personāla skaitu un resursu apjomu, kas ļautu raiti īstenot attiecīgos pasākumus, nepieļaujot vēl ilgāku kavēšanos piegādes ķēdē, kurā jau ir traucējumi;

| 23. | ņem vērā, ka reģionos patlaban ir bloķēts ļoti liels skaits kuģu; pievienojas Komisijas un dalībvalstu prasībai steidzami garantēt drošu un netraucētu starptautisko kuģošanu attiecīgajā teritorijā un jo īpaši garantēt jūrnieku drošību; prasa uz attiecīgajiem kuģiem steidzami atjaunot jūrniekiem vitāli svarīgus krājumus un izveidot drošu jūras zilo koridoru, lai droši varētu evakuēties jūrnieki un kuģi no attiecīgajām augsta riska teritorijām Melnajā jūrā un Azovas jūrā; |
| --- | --- |

23.

ņem vērā, ka reģionos patlaban ir bloķēts ļoti liels skaits kuģu; pievienojas Komisijas un dalībvalstu prasībai steidzami garantēt drošu un netraucētu starptautisko kuģošanu attiecīgajā teritorijā un jo īpaši garantēt jūrnieku drošību; prasa uz attiecīgajiem kuģiem steidzami atjaunot jūrniekiem vitāli svarīgus krājumus un izveidot drošu jūras zilo koridoru, lai droši varētu evakuēties jūrnieki un kuģi no attiecīgajām augsta riska teritorijām Melnajā jūrā un Azovas jūrā;

| 24. | pauž nožēlu, ka patlaban jūrnieku un pasažieru dzīvības, kā arī starptautiskās tirdzniecības plūsmas Melnajā jūrā apdraud brīvi peldošas jūras mīnas, un pieprasa starptautisku atbalstu piekrastes valstīm, kuras cenšas veikt atmīnēšanu; |
| --- | --- |

24.

pauž nožēlu, ka patlaban jūrnieku un pasažieru dzīvības, kā arī starptautiskās tirdzniecības plūsmas Melnajā jūrā apdraud brīvi peldošas jūras mīnas, un pieprasa starptautisku atbalstu piekrastes valstīm, kuras cenšas veikt atmīnēšanu;

| 25. | pauž bažas par ietekmi uz starptautisko kuģošanu, loģistiku, piegādes ķēdēm un degvielas cenām — sevišķi kravas pārvadājumu likmēm, — jūrniecības nozarē; |
| --- | --- |

25.

pauž bažas par ietekmi uz starptautisko kuģošanu, loģistiku, piegādes ķēdēm un degvielas cenām — sevišķi kravas pārvadājumu likmēm, — jūrniecības nozarē;

Dzelzceļš

Dzelzceļš

| 26. | pauž nožēlu, ka pagaidām nav tieša aizlieguma veikt dzelzceļa pārvadājumus ar Krievijas Dzelzceļu; tomēr atzīmē, ka Krievijas Dzelzceļš ir iekļauts to juridisko personu un struktūru sarakstā, uz kurām attiecas finansiāli ierobežojumi; |
| --- | --- |

26.

pauž nožēlu, ka pagaidām nav tieša aizlieguma veikt dzelzceļa pārvadājumus ar Krievijas Dzelzceļu; tomēr atzīmē, ka Krievijas Dzelzceļš ir iekļauts to juridisko personu un struktūru sarakstā, uz kurām attiecas finansiāli ierobežojumi;

| 27. | norāda, ka vilcieni joprojām var kursēt caur Krieviju, jo īpaši preču vilcieni, kas kursē starp Eiropu un Ķīnu; tomēr atzīmē, ka konflikts dramatiski ietekmē dzelzceļa kravu plūsmas starp Āziju un Eiropu, radot neskaidrības uzņēmumiem, kas nodrošina vilcienu satiksmi un kravu pārvadājumus; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka vilcieni joprojām var kursēt caur Krieviju, jo īpaši preču vilcieni, kas kursē starp Eiropu un Ķīnu; tomēr atzīmē, ka konflikts dramatiski ietekmē dzelzceļa kravu plūsmas starp Āziju un Eiropu, radot neskaidrības uzņēmumiem, kas nodrošina vilcienu satiksmi un kravu pārvadājumus;

| 28. | uzsver, ka preču vilcienus ar kravu kavē fiziski šķēršļi — tūkstošiem vagonu stāv sastrēgumos pie Ukrainas un ES valstu robežām; aicina Komisiju atbalstīt Ukrainu, kas cenšas novirzīt satiksmes plūsmas, veidot jaunus savienojumus un ieviest ātrus tirdzniecības maršrutus, kas ir jo īpaši steidzami attiecībā uz ātrbojīgām precēm, piemēram, kviešiem; šajā sakarībā atzinīgi vērtē “Getreidebrücke” iniciatīvu, saskaņā ar kuru Ukrainas un ES dzelzceļa operatori sadarbojas, lai nodrošinātu, ka Ukrainā var ievest — un no Ukrainas izvest — lauksaimniecības preces un iekārtas; tāpat atzinīgi vērtē Rumānijas centienus atjaunot neizmantotās dzelzceļa līnijas, kas savieno Rumāniju ar Ukrainu un kas varētu papildus mazināt spiedienu uz transporta maršrutiem, kas ved uz Ukrainu un ārā no tās; uzskata, ka ES būtu jāatbalsta un jāveicina šādas iniciatīvas; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka preču vilcienus ar kravu kavē fiziski šķēršļi — tūkstošiem vagonu stāv sastrēgumos pie Ukrainas un ES valstu robežām; aicina Komisiju atbalstīt Ukrainu, kas cenšas novirzīt satiksmes plūsmas, veidot jaunus savienojumus un ieviest ātrus tirdzniecības maršrutus, kas ir jo īpaši steidzami attiecībā uz ātrbojīgām precēm, piemēram, kviešiem; šajā sakarībā atzinīgi vērtē “Getreidebrücke

| 29. | aicina Komisiju atbalstīt Ukrainu un tās centienus stiprināt dzelzceļa savienojumus starp Ukrainu un ES; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju atbalstīt Ukrainu un tās centienus stiprināt dzelzceļa savienojumus starp Ukrainu un ES;

| 30. | cildina varonīgos Ukrainas dzelzceļa darbiniekus, kas, neņemot vērā pastāvīgos draudus savai dzīvībai, ir apņēmušies evakuēt Ukrainas iedzīvotājus no karadarbības zonām, turpināt pasta sūtījumu, pensijas maksājumu, zāļu, humānās palīdzības un pārtikas preču piegādi, veikt valsts uzņēmumu, iestāžu un organizāciju īpašuma pārvadājumus uz drošiem Ukrainas reģioniem, un nodrošināt, ka var turpināties starptautiskā tirdzniecība un aktīvi diplomātiskie sakari visaugstākajā līmenī; |
| --- | --- |

30.

cildina varonīgos Ukrainas dzelzceļa darbiniekus, kas, neņemot vērā pastāvīgos draudus savai dzīvībai, ir apņēmušies evakuēt Ukrainas iedzīvotājus no karadarbības zonām, turpināt pasta sūtījumu, pensijas maksājumu, zāļu, humānās palīdzības un pārtikas preču piegādi, veikt valsts uzņēmumu, iestāžu un organizāciju īpašuma pārvadājumus uz drošiem Ukrainas reģioniem, un nodrošināt, ka var turpināties starptautiskā tirdzniecība un aktīvi diplomātiskie sakari visaugstākajā līmenī;

| 31. | uzskata, ka Krievijas uzbrukums Ukrainai un pārvadājumu vajadzības, kas tādēļ ir radušās ES, skaidri liecina — ir jākāpina ES dzelzceļu sistēmas spēja apstrādāt lielākus pasažieru un kravu pārvadājumu apjomus; tāpēc aicina dalībvalstis paātrināt dzelzceļu sistēmas standartizēšanas, saskaņošanas un sadarbspējas veidošanas procesu visās dalībvalstīs un aicina Komisiju turpināt šī procesa īstenošanas un vēl nenovērsto trūkumu uzraudzību; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka Krievijas uzbrukums Ukrainai un pārvadājumu vajadzības, kas tādēļ ir radušās ES, skaidri liecina — ir jākāpina ES dzelzceļu sistēmas spēja apstrādāt lielākus pasažieru un kravu pārvadājumu apjomus; tāpēc aicina dalībvalstis paātrināt dzelzceļu sistēmas standartizēšanas, saskaņošanas un sadarbspējas veidošanas procesu visās dalībvalstīs un aicina Komisiju turpināt šī procesa īstenošanas un vēl nenovērsto trūkumu uzraudzību;

| 32. | aicina Komisiju nekavējoties sākt sarunas ar Ukrainu par starptautisko dzelzceļa un iekšzemes ūdensceļu kravu pārvadājumu liberalizāciju, lai nodrošinātu pārvadājumu maršrutus un garantētu, ka nepārtraukti darbojas piegādes ķēdes lauksaimniecības produktu un citu preču plūsmai uz Eiropu un pārējo pasauli; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju nekavējoties sākt sarunas ar Ukrainu par starptautisko dzelzceļa un iekšzemes ūdensceļu kravu pārvadājumu liberalizāciju, lai nodrošinātu pārvadājumu maršrutus un garantētu, ka nepārtraukti darbojas piegādes ķēdes lauksaimniecības produktu un citu preču plūsmai uz Eiropu un pārējo pasauli;

| 33. | vērš uzmanību uz Baltkrievijas dzelzceļa darbinieku varonīgo rīcību, kuri sabotēja Ukrainai uzbrūkošo Krievijas spēku izvēršanu, un aicina visus Krievijas un Baltkrievijas iedzīvotājus sekot viņu piemēram, kā organizēt pilsonisko pretošanos nežēlīgi agresīvajam karam; |
| --- | --- |

33.

vērš uzmanību uz Baltkrievijas dzelzceļa darbinieku varonīgo rīcību, kuri sabotēja Ukrainai uzbrūkošo Krievijas spēku izvēršanu, un aicina visus Krievijas un Baltkrievijas iedzīvotājus sekot viņu piemēram, kā organizēt pilsonisko pretošanos nežēlīgi agresīvajam karam;

Autotransports

Autotransports

| 34. | atzinīgi vērtē Komisijas rīcību, kuras mērķis ir nodrošināt Eiropas kravas automobiļu vadītāju atgriešanos no konflikta zonas, kā arī kravu autopārvadājumus uz Ukrainu un Moldovu; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē Komisijas rīcību, kuras mērķis ir nodrošināt Eiropas kravas automobiļu vadītāju atgriešanos no konflikta zonas, kā arī kravu autopārvadājumus uz Ukrainu un Moldovu;

| 35. | atzinīgi vērtē jaunākās sankcijas, kas liedz Krievijā un Baltkrievijā iedibinātiem autotransporta uzņēmumiem nodarboties ar kravu autopārvadājumiem Eiropas Savienības teritorijā, jo tas krasi mazinās Krievijas rūpniecībai svarīgāko preču saņemšanas iespējas; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē jaunākās sankcijas, kas liedz Krievijā un Baltkrievijā iedibinātiem autotransporta uzņēmumiem nodarboties ar kravu autopārvadājumiem Eiropas Savienības teritorijā, jo tas krasi mazinās Krievijas rūpniecībai svarīgāko preču saņemšanas iespējas;

| 36. | norāda, ka kravu pārvadājumi uz Ukrainu un tai kaimiņos esošajām ES dalībvalstīm, kur ir iespaidīgs bēgļu pieplūdums, varētu saskarties ar normatīviem šķēršļiem; atzinīgi vērtē soļus, ko Komisija ir spērusi, lai precizētu — un lai mudinātu dalībvalstis piemērot — konkrētus pasākumus, kas atvieglo kravu autopārvadājumus ārkārtas situācijā, kuru radījusi Krievijas agresija pret Ukrainu, piemēram, šādus pasākumus: izsniegt pagaidu autovadītāja apliecības autovadītājiem no Ukrainas, kuri strādā ES un nevar atgriezties Ukrainā, lai atjaunotu savu autovadītāja apliecību, ja tai ir notecējis termiņš; apstiprināt pagaidu atkāpes no noteikumiem attiecībā uz braukšanas un atpūtas laika periodiem, vienlaikus nodrošinot autovadītāju labbūtību un drošību; noteikt atbrīvojumu no muitas nodevas pārvadājumiem, kas uzskatāmi par neatliekamo palīdzību, un noteikt atkāpes no pārvadājumu atļauju saņemšanas visu medicīniskai aprūpei vajadzīgo preču pārvadājumiem; vērš uzmanību uz to, ka Eiropā kravas automobiļu vadītājiem no Ukrainas ir liela spriedze, jo viņu valstī ir karš; aicina Komisiju īstenot stratēģiju, kas palīdzētu kravas automobiļu vadītājiem no Ukrainas atkal apvienoties ar savām ģimenēm, kurām ir nācies pārvietoties Eiropas Savienībā, un panākt, ka dalībvalstis sniedz palīdzību šādiem grūtībās nonākušiem autovadītājiem; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka kravu pārvadājumi uz Ukrainu un tai kaimiņos esošajām ES dalībvalstīm, kur ir iespaidīgs bēgļu pieplūdums, varētu saskarties ar normatīviem šķēršļiem; atzinīgi vērtē soļus, ko Komisija ir spērusi, lai precizētu — un lai mudinātu dalībvalstis piemērot — konkrētus pasākumus, kas atvieglo kravu autopārvadājumus ārkārtas situācijā, kuru radījusi Krievijas agresija pret Ukrainu, piemēram, šādus pasākumus: izsniegt pagaidu autovadītāja apliecības autovadītājiem no Ukrainas, kuri strādā ES un nevar atgriezties Ukrainā, lai atjaunotu savu autovadītāja apliecību, ja tai ir notecējis termiņš; apstiprināt pagaidu atkāpes no noteikumiem attiecībā uz braukšanas un atpūtas laika periodiem, vienlaikus nodrošinot autovadītāju labbūtību un drošību; noteikt atbrīvojumu no muitas nodevas pārvadājumiem, kas uzskatāmi par neatliekamo palīdzību, un noteikt atkāpes no pārvadājumu atļauju saņemšanas visu medicīniskai aprūpei vajadzīgo preču pārvadājumiem; vērš uzmanību uz to, ka Eiropā kravas automobiļu vadītājiem no Ukrainas ir liela spriedze, jo viņu valstī ir karš; aicina Komisiju īstenot stratēģiju, kas palīdzētu kravas automobiļu vadītājiem no Ukrainas atkal apvienoties ar savām ģimenēm, kurām ir nācies pārvietoties Eiropas Savienībā, un panākt, ka dalībvalstis sniedz palīdzību šādiem grūtībās nonākušiem autovadītājiem;

| 37. | aicina Komisiju turpināt meklēt iespējas, kā atbalstīt pasažieru vai jebkādu preču pārvadāšanu uz Ukrainu/no Ukrainas un tai kaimiņos esošajām ES valstīm, kas tiek īstenota kā humānā palīdzība, un nodrošināt nepieciešamos atvieglojumus attiecībā uz ceļu lietošanas maksu, infrastruktūras lietošanas maksu, piekļuvi nedēļas nogalēs, nodokļu sistēmu u. c.; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju turpināt meklēt iespējas, kā atbalstīt pasažieru vai jebkādu preču pārvadāšanu uz Ukrainu/no Ukrainas un tai kaimiņos esošajām ES valstīm, kas tiek īstenota kā humānā palīdzība, un nodrošināt nepieciešamos atvieglojumus attiecībā uz ceļu lietošanas maksu, infrastruktūras lietošanas maksu, piekļuvi nedēļas nogalēs, nodokļu sistēmu u. c.;

| 38. | atbalsta ierosinājumu nekavējoties slēgt nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par kravu autopārvadājumiem un aicina Komisiju un dalībvalstis nevilcinoties sākt nolīguma provizorisku piemērošanu; |
| --- | --- |

38.

atbalsta ierosinājumu nekavējoties slēgt nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par kravu autopārvadājumiem un aicina Komisiju un dalībvalstis nevilcinoties sākt nolīguma provizorisku piemērošanu;

| 39. | atbalsta Komisijas priekšlikumu slēgt transporta nolīgumus ar Ukrainu un Moldovu, vienojoties daļēji liberalizēt autotransporta pārvadājumus minēto valstu kravu pārvadātājiem, jo tas ļautu novirzīt svarīgas eksporta preces no jūras ceļiem — kas Krievijas militārās agresijas dēļ patlaban nav pieejami, — un preču eksportam uz Ukrainu un importam no Ukrainas vairāk izmantot ES jūras ostas; šajā ziņā stingri atbalsta reiz pamesto dzelzceļa un ūdensceļu līniju ātru atjaunošanu jo īpaši starp Ukrainu un Rumāniju; |
| --- | --- |

39.

atbalsta Komisijas priekšlikumu slēgt transporta nolīgumus ar Ukrainu un Moldovu, vienojoties daļēji liberalizēt autotransporta pārvadājumus minēto valstu kravu pārvadātājiem, jo tas ļautu novirzīt svarīgas eksporta preces no jūras ceļiem — kas Krievijas militārās agresijas dēļ patlaban nav pieejami, — un preču eksportam uz Ukrainu un importam no Ukrainas vairāk izmantot ES jūras ostas; šajā ziņā stingri atbalsta reiz pamesto dzelzceļa un ūdensceļu līniju ātru atjaunošanu jo īpaši starp Ukrainu un Rumāniju;

| 40. | uzsver, ka zaļo transporta koridoru atvēršana uz Ukrainu un no Ukrainas ir vitāli nozīmīga, lai nodrošinātu Ukrainu ar visiem izejvielu resursiem (piemēram, pesticīdiem, mēslošanas līdzekļiem un sēklām), kas nepieciešami lauksaimniecības produkcijas apjoma palielināšanai, un lai apmaiņa lauksaimniecības nozarē varētu turpināties; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka zaļo transporta koridoru atvēršana uz Ukrainu un no Ukrainas ir vitāli nozīmīga, lai nodrošinātu Ukrainu ar visiem izejvielu resursiem (piemēram, pesticīdiem, mēslošanas līdzekļiem un sēklām), kas nepieciešami lauksaimniecības produkcijas apjoma palielināšanai, un lai apmaiņa lauksaimniecības nozarē varētu turpināties;

Eiropas transporta tīkls un militārā mobilitāte

Eiropas transporta tīkls un militārā mobilitāte

| 41. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par Eiropas transporta tīkla (TEN-T) paplašināšanu, tajā iekļaujot kaimiņos esošās trešās valstis, un mudina izmantot patlaban notiekošo TEN-T pārskatīšanas procesu, lai konkrēti pievērstos krietni lielākam ieguldījumam transporta infrastruktūras savienojumos ar Rietumbalkāniem, Moldovu, Gruziju un Ukrainu; turklāt prasa, lai patlaban notiekošo TEN-T pārstrādāšanas procesu Komisija, Padome un Parlaments kopā izmantotu kā iespēju pārskatīt jaunās TEN-T kartes, kā ierosināts 2021. gada decembrī, un piedāvātu papildinājumu tieši Ukrainai, Moldovai un Gruzijai, tā cenšoties pielāgoties pilnīgi jaunām vajadzībām saistībā ar transportu situācijā, ko radījis nelikumīgais Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu; prasa, lai Komisijai piedāvātu arī ES un “Austrumeiropas” vai “Austrumu partnerības” transporta kopienu, kas ietvertu Austrumeiropas investīciju mehānismu un ko daļēji varētu modelēt pēc Rietumbalkānu Transporta kopienas parauga; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par Eiropas transporta tīkla (TEN-T

TEN-T

TEN-T

TEN-T

| 42. | uzsver, ka vērienīgākam ir jākļūst ES projektam attiecībā uz militāro mobilitāti, un šajā ziņā atzinīgi vērtē ES dalībvalstu apņemšanos vēl ātrāk īstenot jau iesāktos centienus vairot militāro mobilitāti visā ES; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka vērienīgākam ir jākļūst ES projektam attiecībā uz militāro mobilitāti, un šajā ziņā atzinīgi vērtē ES dalībvalstu apņemšanos vēl ātrāk īstenot jau iesāktos centienus vairot militāro mobilitāti visā ES;

| 43. | atkārtoti pauž dziļu nožēlu par to, ka Eiropadome, apstiprinot 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas summas, nolēma krasi samazināt galīgo finansējumu jaunajai budžeta pozīcijai, kas izveidota militārās mobilitātes vajadzībām saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI II) 2021.–2027. gada plānošanas periodā, un pauž nožēlu, ka šīs kļūdas dēļ tagad ir apdraudēta visas Eiropas drošība; aicina Komisiju atrast un piedāvāt risinājumus, kas ļautu būtiski palielināt budžeta pozīciju militārajai mobilitātei saskaņā ar EISI II programmu, un šajā ziņā ierosina mobilizēt vēl neizmantoto finansējumu, kurš ir paredzēts ar Atveseļošanas un noturības mehānismu; akcentē to, ka militārās mobilitātes aspektus ir svarīgi pamatīgi izvērtēt un tiem pievērsties gan no infrastruktūras, gan finansējuma viedokļa, lai Savienībā būtu nodrošināta optimāla pārrobežu sadarbība un mobilitāte; šajā ziņā aicina Komisiju piedāvāt mērķtiecīgu atbalstu nozīmīgiem infrastruktūras projektiem, kas nodrošina visu dalībvalstu labāku savienošanu, un paplašināt transporta infrastruktūras savienojumus ar Rietumbalkāniem, Moldovu, Gruziju un Ukrainu; konkrēti, prasa nostiprināt visu nozīmīgāko divējāda lietojuma infrastruktūru, kas ved uz Savienības austrumu robežu; |
| --- | --- |

43.

atkārtoti pauž dziļu nožēlu par to, ka Eiropadome, apstiprinot 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas summas, nolēma krasi samazināt galīgo finansējumu jaunajai budžeta pozīcijai, kas izveidota militārās mobilitātes vajadzībām saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI II) 2021.–2027. gada plānošanas periodā, un pauž nožēlu, ka šīs kļūdas dēļ tagad ir apdraudēta visas Eiropas drošība; aicina Komisiju atrast un piedāvāt risinājumus, kas ļautu būtiski palielināt budžeta pozīciju militārajai mobilitātei saskaņā ar EISI II programmu, un šajā ziņā ierosina mobilizēt vēl neizmantoto finansējumu, kurš ir paredzēts ar Atveseļošanas un noturības mehānismu; akcentē to, ka militārās mobilitātes aspektus ir svarīgi pamatīgi izvērtēt un tiem pievērsties gan no infrastruktūras, gan finansējuma viedokļa, lai Savienībā būtu nodrošināta optimāla pārrobežu sadarbība un mobilitāte; šajā ziņā aicina Komisiju piedāvāt mērķtiecīgu atbalstu nozīmīgiem infrastruktūras projektiem, kas nodrošina visu dalībvalstu labāku savienošanu, un paplašināt transporta infrastruktūras savienojumus ar Rietumbalkāniem, Moldovu, Gruziju un Ukrainu; konkrēti, prasa nostiprināt visu nozīmīgāko divējāda lietojuma infrastruktūru, kas ved uz Savienības austrumu robežu;

| 44. | aicina Komisiju atvēlēt dalībvalstīm nepieciešamo finansējumu, lai tajās veidotu stratēģiski nozīmīgu divējāda lietojuma infrastruktūru, kas vajadzīga gan aktuālo, gan nākotnes vajadzību izpildei; akcentē nepieciešamību uzlabot ES spējas analizēt un kontrolēt īpašumtiesības un investīcijas stratēģiski nozīmīgas infrastruktūras jomā, jo tas ir viens no galvenajiem aspektiem, lai garantētu ES un tas iedzīvotāju drošību; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju atvēlēt dalībvalstīm nepieciešamo finansējumu, lai tajās veidotu stratēģiski nozīmīgu divējāda lietojuma infrastruktūru, kas vajadzīga gan aktuālo, gan nākotnes vajadzību izpildei; akcentē nepieciešamību uzlabot ES spējas analizēt un kontrolēt īpašumtiesības un investīcijas stratēģiski nozīmīgas infrastruktūras jomā, jo tas ir viens no galvenajiem aspektiem, lai garantētu ES un tas iedzīvotāju drošību;

| 45. | aicina Komisiju detalizētāk izvērst iniciatīvu “Global Gateway”, lai sekmētu kopīgas investīcijas infrastruktūrā, jo īpaši valstīs, ar kurām mums ir kopīgas universālas vērtības; tā vietā, lai atstātu šo jomu autokrātijas ziņā, Eiropai ir jāpiedāvā gan ekonomiski pievilcīga, gan vērtībās balstīta alternatīva investīcijām trūcīgāku trešo valstu infrastruktūrā; tas Eiropai būtu jādara kopīgiem spēkiem ar citām ietekmīgām demokrātijas valstīm, tādām kā ASV, Apvienotā Karaliste, Kanāda, Austrālija, Japāna un Dienvidkoreja; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju detalizētāk izvērst iniciatīvu “Global Gateway

Enerģijas cenu pieaugums transportam

Enerģijas cenu pieaugums transportam

| 46. | uzsver, ka lielāku enerģijas un transporta cenu kombinācija ietekmētu visus iedzīvotājus un jo īpaši mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem, jo lielāks būtu ar transportu saistītas nabadzības risks; turklāt vērš uzmanību uz to, ka lielākas degvielas izmaksas aviācijas, autotransporta un jūras transporta nozarē tieši ietekmē preču un pakalpojumu galīgās cenas un ka degvielas cenu pieaugums ietekmē tūrisma nozares atgūšanos no pandēmijas; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka lielāku enerģijas un transporta cenu kombinācija ietekmētu visus iedzīvotājus un jo īpaši mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem, jo lielāks būtu ar transportu saistītas nabadzības risks; turklāt vērš uzmanību uz to, ka lielākas degvielas izmaksas aviācijas, autotransporta un jūras transporta nozarē tieši ietekmē preču un pakalpojumu galīgās cenas un ka degvielas cenu pieaugums ietekmē tūrisma nozares atgūšanos no pandēmijas;

| 47. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “REPowerEU: Vienota Eiropas rīcība cenas ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai” un atbalsta nepieciešamību ātri panākt Eiropas enerģētisko neatkarību no Krievijas energoresursiem, jo tā var kļūt arī par iespēju ātrāk īstenot enerģētikas pārkārtošanu; tomēr pauž nožēlu, ka Komisija vēl nav pievērsusies problēmai, ko pārvadātājiem rada degvielas cenu pieaugums; aicina Komisiju padziļināti analizēt degvielas cenu ekonomisko ietekmi uz ES transporta nozari un mobilitāti un pieņemt vēl citus pasākumus, lai reaģētu uz cenu pieaugumu transporta nozarē, ņemot vērā Eiropas zaļo kursu; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “REPowerEU

| 48. | atzinīgi vērtē ārkārtas pasākumus, ko vairākas dalībvalstis ir pieņēmušas, lai mazinātu degvielas cenu pieauguma sekas, piemēram, uz laiku samazinot nodokli, un aicina Komisiju piedāvāt ES saskaņotus un vienotus kritērijus un atvieglot valstu iestādēm šādu pasākumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē ārkārtas pasākumus, ko vairākas dalībvalstis ir pieņēmušas, lai mazinātu degvielas cenu pieauguma sekas, piemēram, uz laiku samazinot nodokli, un aicina Komisiju piedāvāt ES saskaņotus un vienotus kritērijus un atvieglot valstu iestādēm šādu pasākumu pieņemšanu;

| 49. | aicina Komisiju un jo īpaši valsts pārvaldes, reģionālo pašvaldību un vietējās pašpārvaldes iestādes īstenot pasākumus saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 10 punktu plānu, kā mazināt naftas izmantošanu, tādēļ cita starpā plašāk izmantojot iespējas strādāt no mājām, no autosatiksmes brīvas svētdienas pilsētās, vairāk popularizējot sabiedrisko transportu, mikromobilitāti, pārvietošanos kājām un riteņbraukšanu, palielinot automobiļu koplietošanu, veicinot rentablu kustību kravas automobiļiem un preču piegādei, lidmašīnu vietā (ja iespējams) izmantojot ātrvilcienus un nakts vilcienus, izvairoties no gaisa satiksmes izmantošanas darījumu braucieniem (ja ir citas alternatīvas iespējas), kā arī spēcīgāk nodrošinot elektrisko un citu rentablu transportlīdzekļu ieviešanu; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju un jo īpaši valsts pārvaldes, reģionālo pašvaldību un vietējās pašpārvaldes iestādes īstenot pasākumus saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 10 punktu plānu, kā mazināt naftas izmantošanu, tādēļ cita starpā plašāk izmantojot iespējas strādāt no mājām, no autosatiksmes brīvas svētdienas pilsētās, vairāk popularizējot sabiedrisko transportu, mikromobilitāti, pārvietošanos kājām un riteņbraukšanu, palielinot automobiļu koplietošanu, veicinot rentablu kustību kravas automobiļiem un preču piegādei, lidmašīnu vietā (ja iespējams) izmantojot ātrvilcienus un nakts vilcienus, izvairoties no gaisa satiksmes izmantošanas darījumu braucieniem (ja ir citas alternatīvas iespējas), kā arī spēcīgāk nodrošinot elektrisko un citu rentablu transportlīdzekļu ieviešanu;

| 50. | uzsver, ka steidzama ir nepieciešamība Savienībā nopietni palielināt no atjaunojamiem resursiem iegūtas degvielas/enerģijas vietēju ražošanu, piegādi un uzglabāšanu un vēl vairāk dažādot Eiropas Savienības nodrošinājumu ar enerģiju, un tas nozīmē arī alternatīvu degvielas veidu importēšanu īstermiņā, tādēļ cita starpā izmantojot ES ostu termināļus sašķidrinātai dabasgāzei ka pārejas posma degvielai, un ka ir rūpīgi jāraugās, lai neveidotos atkarība un balasta aktīvi, un ka tas ir jādara, ievērojot ES klimata mērķus; turklāt uzsver, ka ir jāstiprina dalībvalstu energotīklu starpsavienojumi, jo īpaši starp Pireneju pussalu un pārējo Eiropu; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka steidzama ir nepieciešamība Savienībā nopietni palielināt no atjaunojamiem resursiem iegūtas degvielas/enerģijas vietēju ražošanu, piegādi un uzglabāšanu un vēl vairāk dažādot Eiropas Savienības nodrošinājumu ar enerģiju, un tas nozīmē arī alternatīvu degvielas veidu importēšanu īstermiņā, tādēļ cita starpā izmantojot ES ostu termināļus sašķidrinātai dabasgāzei ka pārejas posma degvielai, un ka ir rūpīgi jāraugās, lai neveidotos atkarība un balasta aktīvi, un ka tas ir jādara, ievērojot ES klimata mērķus; turklāt uzsver, ka ir jāstiprina dalībvalstu energotīklu starpsavienojumi, jo īpaši starp Pireneju pussalu un pārējo Eiropu;

| 51. | uzskata, ka būtu jāveicina TEN-T un Eiropas enerģētikas tīkla (TEN-E) sinerģija un iespējas tiem vienam otru papildināt un ka tas tomēr būtu jādara, pilnībā nodrošinot aktuālās un turpmākās finansēšanas iespējas un finansējuma līmeņus TEN-T attīstībai; |
| --- | --- |

51.

uzskata, ka būtu jāveicina TEN-T

TEN-E

TEN-T

Tūrisms

Tūrisms

| 52. | uzsver, ka Krievijas nerimstošā kriminālā agresija pret Ukrainu ir atstājusi satriecošu iespaidu uz tūrisma nozari, sevišķi pierobežu teritorijās; baidoties no kara, tūristi atsakās ceļot uz dažām ES dalībvalstīm, piemēram, uz Poliju, Rumāniju, Slovākiju, Bulgāriju un Baltijas valstīm, jo tās ir tuvu Ukrainas robežai; neņemot vērā pašu problēmas, minēto valstu tūrisma nozares palīdz bēgļiem no Ukrainas; tāpēc pieprasa vienotu Eiropas tūrisma politiku un, konkrēti, rīcības plānu ar iedarbīgu finansiālo atbalstu, kas palīdzētu nozarei un galamērķiem, kuriem vissmagāk ir nācies cīnīties, lai atgūtos gan no nesenās Covid-19 krīzes, gan no aktuālās krīzes, ko izraisījusi Krievijas kriminālā agresija pret Ukrainu; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka Krievijas nerimstošā kriminālā agresija pret Ukrainu ir atstājusi satriecošu iespaidu uz tūrisma nozari, sevišķi pierobežu teritorijās; baidoties no kara, tūristi atsakās ceļot uz dažām ES dalībvalstīm, piemēram, uz Poliju, Rumāniju, Slovākiju, Bulgāriju un Baltijas valstīm, jo tās ir tuvu Ukrainas robežai; neņemot vērā pašu problēmas, minēto valstu tūrisma nozares palīdz bēgļiem no Ukrainas; tāpēc pieprasa vienotu Eiropas tūrisma politiku un, konkrēti, rīcības plānu ar iedarbīgu finansiālo atbalstu, kas palīdzētu nozarei un galamērķiem, kuriem vissmagāk ir nācies cīnīties, lai atgūtos gan no nesenās Covid-19 krīzes, gan no aktuālās krīzes, ko izraisījusi Krievijas kriminālā agresija pret Ukrainu;

| 53. | atkārtoti pauž stingru atbalstu tam, ka tiek veidots Eiropas krīzes pārvarēšanas mehānisms ES tūrisma nozares vajadzībām, lai attiecīgi un ātri reaģētu uz milzīga mēroga krīzes situācijām, piemēram, uz pandēmiju, karu, humanitāro krīzi klimata pārmaiņu ietekmē; akcentē to, ka ir svarīgi iekļaut arī finansēšanas risinājumus, kas ļauj novērst finanšu īstermiņa trūkumu šādas krīzes radītos gadījumos, un arī nodrošināt vidēja termiņa un ilgtermiņa mehānismus un stratēģijas; |
| --- | --- |

53.

atkārtoti pauž stingru atbalstu tam, ka tiek veidots Eiropas krīzes pārvarēšanas mehānisms ES tūrisma nozares vajadzībām, lai attiecīgi un ātri reaģētu uz milzīga mēroga krīzes situācijām, piemēram, uz pandēmiju, karu, humanitāro krīzi klimata pārmaiņu ietekmē; akcentē to, ka ir svarīgi iekļaut arī finansēšanas risinājumus, kas ļauj novērst finanšu īstermiņa trūkumu šādas krīzes radītos gadījumos, un arī nodrošināt vidēja termiņa un ilgtermiņa mehānismus un stratēģijas;

| 54. | vērš uzmanību uz to, ka enerģijas un pārtikas produktu izmaksu pieauguma ietekmē, kuru karš vēl vairāk saasina, daudzreiz palielināsies izmaksas tūrisma uzņēmumiem un visai vērtības veidošanas ķēdei, sevišķi MVU, kas jau cīnās par izdzīvošanu pēc diviem pandēmijas gadiem; tāpēc aicina dalībvalstis piedāvāt nepieciešamos atvieglojumus ar nodokļu politiku un tieši ar nodokļu atvieglojumiem un aicina Komisiju izmantot ES finansējumu, lai uzlabotu MVU likviditāti; šajā ziņā uzsver, ka nozares atveseļošanās process iekavēsies vēl vairāk, un aicina Komisiju un dalībvalstis saglabāt publiskā sektora patlaban jau piedāvāto atbalstu un tādēļ cita starpā arī atlikt saistīto parādu atmaksāšanu; |
| --- | --- |

54.

vērš uzmanību uz to, ka enerģijas un pārtikas produktu izmaksu pieauguma ietekmē, kuru karš vēl vairāk saasina, daudzreiz palielināsies izmaksas tūrisma uzņēmumiem un visai vērtības veidošanas ķēdei, sevišķi MVU, kas jau cīnās par izdzīvošanu pēc diviem pandēmijas gadiem; tāpēc aicina dalībvalstis piedāvāt nepieciešamos atvieglojumus ar nodokļu politiku un tieši ar nodokļu atvieglojumiem un aicina Komisiju izmantot ES finansējumu, lai uzlabotu MVU likviditāti; šajā ziņā uzsver, ka nozares atveseļošanās process iekavēsies vēl vairāk, un aicina Komisiju un dalībvalstis saglabāt publiskā sektora patlaban jau piedāvāto atbalstu un tādēļ cita starpā arī atlikt saistīto parādu atmaksāšanu;

| 55. | vērš uzmanību uz to, ka Covid-19 pandēmija un aktuālā krīze Ukrainā ir apliecinājusi — ir steidzami jāveido ES Tūrisma aģentūra; uzskata, ka koordinācija kā īstermiņa risinājums ir obligāta, lai ES tūrisma nozare atgūtos, un ka vienā no esošajām aģentūrām būtu ātri jāizveido īpaša tūrisma nodaļa, kas būtu atbildīga par jauna ES tūrisma zīmola veidošanu, popularizējot Eiropu kā visiem drošu, ilgtspējīgu un pārdomātu galamērķi; pieprasa vienotu ES kampaņu, kas popularizētu tūrismu uz Eiropu, lai piesaistītu tūristus galamērķiem, kuri visvairāk ir atkarīgi no Krievijas un Ukrainas tūristiem; |
| --- | --- |

55.

vērš uzmanību uz to, ka Covid-19 pandēmija un aktuālā krīze Ukrainā ir apliecinājusi — ir steidzami jāveido ES Tūrisma aģentūra; uzskata, ka koordinācija kā īstermiņa risinājums ir obligāta, lai ES tūrisma nozare atgūtos, un ka vienā no esošajām aģentūrām būtu ātri jāizveido īpaša tūrisma nodaļa, kas būtu atbildīga par jauna ES tūrisma zīmola veidošanu, popularizējot Eiropu kā visiem drošu, ilgtspējīgu un pārdomātu galamērķi; pieprasa vienotu ES kampaņu, kas popularizētu tūrismu uz Eiropu, lai piesaistītu tūristus galamērķiem, kuri visvairāk ir atkarīgi no Krievijas un Ukrainas tūristiem;

| 56. | aicina dalībvalstis atbalstīt ES viesnīcas un īstermiņa izīrēšanas pakalpojumus, kas tiek piedāvāti Ukrainas bēgļiem; |
| --- | --- |

56.

aicina dalībvalstis atbalstīt ES viesnīcas un īstermiņa izīrēšanas pakalpojumus, kas tiek piedāvāti Ukrainas bēgļiem;

| 57. | atzinīgi vērtē to, ka tūrisma uzņēmumi jau pieņem darbā Ukrainas bēgļus, un prasa Komisijai atbalstīt šo rīcību, izstrādājot ES pagaidu finansēšanas programmu, kura palīdzētu novērst darbaspēka trūkumu tūrisma nozarē — problēmu, kas pēc pandēmijas tūrisma nozarē ir nemainīgi aktuāla; |
| --- | --- |

57.

atzinīgi vērtē to, ka tūrisma uzņēmumi jau pieņem darbā Ukrainas bēgļus, un prasa Komisijai atbalstīt šo rīcību, izstrādājot ES pagaidu finansēšanas programmu, kura palīdzētu novērst darbaspēka trūkumu tūrisma nozarē — problēmu, kas pēc pandēmijas tūrisma nozarē ir nemainīgi aktuāla;

o

o o

| 58. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

58.

uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 57, 28.2.2022., 1. lpp.

1

(2)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0052.

2

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0099.

3

(4)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0121.

4

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0120.

5

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 3. maijs

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/171 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/171

---

P9_TA(2022)0129

Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšana tiešās vispārējās vēlēšanās

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās, ar ko atceļ Padomes Lēmumu (76/787/EOTK, EEK, Euratom) un šim lēmumam pielikumā pievienoto Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (2020/2220(INL)) – 2022/0902(APP)))

(2022/C 465/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1950. gada 9. maija deklarāciju, ar ko ierosina izveidot Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (EOTK) kā pirmo soli ceļā uz Eiropas federāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1950. gada 9. maija deklarāciju, ar ko ierosina izveidot Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (EOTK) kā pirmo soli ceļā uz Eiropas federāciju,

| — | ņemot vērā Aktu par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (“Vēlēšanu akts”), kurš pievienots Padomes Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom (1976. gada 20. septembris), kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2002/772/EK, Euratom (2002. gada 25. jūnijs un 23. septembris) (1) un Padomes Lēmumu (ES, Euratom) 2018/994 (2018. gada 13. jūlijs) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Aktu par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (“Vēlēšanu akts”), kurš pievienots Padomes Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom (1976. gada 20. septembris), kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2002/772/EK, Euratom (2002. gada 25. jūnijs un 23. septembris) (1) un Padomes Lēmumu (ES, Euratom) 2018/994 (2018. gada 13. jūlijs) (2),

| — | ņemot vērā Līgumus un jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 9., 10. un 14. pantu un 17. panta 7. punktu, Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 20. un 22. pantu, 223. panta 1. punktu un 225. pantu un Protokola Nr. 1 “Par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā” 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumus un jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 9., 10. un 14. pantu un 17. panta 7. punktu, Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 20. un 22. pantu, 223. panta 1. punktu un 225. pantu un Protokola Nr. 1 “Par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā” 2. pantu,

| — | ņemot vērā Protokolu Nr. 7 “Par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu Nr. 7 “Par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā”,

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu 93/109/EK (1993. gada 6. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu 93/109/EK (1993. gada 6. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas Parlamenta vēlēšanu procedūru un jo īpaši 1998. gada 15. jūlija rezolūciju par vēlēšanu procedūras projektu, kas ietver kopējus principus Eiropas Parlamenta deputātu vēlēšanām (4), 2012. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2014. gadā (5), 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2014. gada vēlēšanu norises praktisko aspektu uzlabošanu (6) un 2015. gada 11. novembra rezolūcija par Eiropas Savienības vēlēšanu likuma reformu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas Parlamenta vēlēšanu procedūru un jo īpaši 1998. gada 15. jūlija rezolūciju par vēlēšanu procedūras projektu, kas ietver kopējus principus Eiropas Parlamenta deputātu vēlēšanām (4), 2012. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2014. gadā (5), 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2014. gada vēlēšanu norises praktisko aspektu uzlabošanu (6) un 2015. gada 11. novembra rezolūcija par Eiropas Savienības vēlēšanu likuma reformu (7),

| — | ņemot vērā 2013. gada 13. marta (8) un 2018. gada 7. februāra (9) rezolūciju par Eiropas Parlamenta sastāvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 13. marta (8) un 2018. gada 7. februāra (9) rezolūciju par Eiropas Parlamenta sastāvu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par Eiropas vēlēšanu izvērtēšanu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par Eiropas vēlēšanu izvērtēšanu (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 (2014. gada 22. oktobris) par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (11) un jo īpaši 13., 21. un 31. pantu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 (2014. gada 22. oktobris) par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (11) un jo īpaši 13., 21. un 31. pantu;

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām,

| — | ņemot vērā 2019. gada 20. marta plenārsēdē pieņemto Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas informatīvo ziņojumu par personu ar invaliditāti reālajām tiesībām balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās (12) un 2020. gada 2. decembrī pieņemto papildus atzinumu par nepieciešamību nodrošināt personām ar invaliditāti reālas tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 20. marta plenārsēdē pieņemto Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas informatīvo ziņojumu par personu ar invaliditāti reālajām tiesībām balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās (12) un 2020. gada 2. decembrī pieņemto papildus atzinumu par nepieciešamību nodrošināt personām ar invaliditāti reālas tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās (13),

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), ko ES ratificēja 2010. gadā un ko ir ratificējušas visas dalībvalstis, un tā 29. pantu par piedalīšanos politiskajā un sabiedriskajā dzīvē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), ko ES ratificēja 2010. gadā un ko ir ratificējušas visas dalībvalstis, un tā 29. pantu par piedalīšanos politiskajā un sabiedriskajā dzīvē,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. decembra paziņojumu par Eiropas Demokrātijas rīcības plānu (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. decembra paziņojumu par Eiropas Demokrātijas rīcības plānu (COM(2020)0790),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”) un jo īpaši 11., 21., 23. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”) un jo īpaši 11., 21., 23. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši tā 1. principu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši tā 1. principu,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, jo īpaši tā 25. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, jo īpaši tā 25. pantu,

| — | ņemot vērā Parlamentu savienības (IPU) darbu dzimumu līdztiesības jomā, jo īpaši tās Dzimumsensitīvu parlamentu rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamentu savienības (IPU) darbu dzimumu līdztiesības jomā, jo īpaši tās Dzimumsensitīvu parlamentu rīcības plānu,

| — | ņemot vērā 2021. gada runu par stāvokli Savienībā, kurā Ursula von der Leyen pasludināja, ka 2022. gads būs jaunatnes gads, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada runu par stāvokli Savienībā, kurā Ursula von der Leyen pasludināja, ka 2022. gads būs jaunatnes gads,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu par Eiropas Jaunatnes gadu 2022, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu par Eiropas Jaunatnes gadu 2022,

| — | ņemot vērā Reglamenta 46. un 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 46. un 54. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A9-0083/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A9-0083/2022),

| A. | tā kā kopš 1976. gada, kad Vēlēšanu akts pirmo reizi pavēra ceļu Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanai tiešās vispārējās vēlēšanās, Eiropas Parlaments pastāvīgi ir prasījis reformēt Eiropas vēlēšanu likumu un virzīties uz saliedētāku un vienotāku Eiropas vēlēšanu procedūru; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopš 1976. gada, kad Vēlēšanu akts pirmo reizi pavēra ceļu Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanai tiešās vispārējās vēlēšanās, Eiropas Parlaments pastāvīgi ir prasījis reformēt Eiropas vēlēšanu likumu un virzīties uz saliedētāku un vienotāku Eiropas vēlēšanu procedūru;

| B. | tā kā spert konstruktīvu soli šajā virzībā ļāva Lisabonas līgums, kurā apstiprinātas Eiropas Parlamenta tiesības ierosināt priekšlikumu par Vēlēšanu aktu, kā arī tā struktūru; |
| --- | --- |

B.

tā kā spert konstruktīvu soli šajā virzībā ļāva Lisabonas līgums, kurā apstiprinātas Eiropas Parlamenta tiesības ierosināt priekšlikumu par Vēlēšanu aktu, kā arī tā struktūru;

| C. | tā kā citas svarīgas izmaiņas Lisabonas līgumā jo īpaši attiecas uz LES 14. panta formulējumu, kurā noteikts, ka Eiropas Parlaments sastāv no Savienības pilsoņu, nevis tautu pārstāvjiem, kā arī norādīts uz Parlamenta lomu Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšanā, kurš būtu jāievēlē, ņemot vērā Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultātus; |
| --- | --- |

C.

tā kā citas svarīgas izmaiņas Lisabonas līgumā jo īpaši attiecas uz LES 14. panta formulējumu, kurā noteikts, ka Eiropas Parlaments sastāv no Savienības pilsoņu, nevis tautu pārstāvjiem, kā arī norādīts uz Parlamenta lomu Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšanā, kurš būtu jāievēlē, ņemot vērā Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultātus;

| D. | tā kā 2014. gada vēlēšanu procedūra radīja precedentu Parlamenta lomai Komisijas priekšsēdētāja izraudzīšanā; tā kā šo procedūru nevarēja iekļaut vispārējā Eiropas vēlēšanu likuma reformā un līdz ar to veidojās politiskais fons tam, lai pēc 2019. gada Eiropas vēlēšanām negaidīti netiktu piemērots vadošā kandidāta princips; tā kā uzdevums veidot koalīcijas vairākumu jaunievēlētajā Parlamentā attiecībā uz Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāta izvirzīšanu vispirms būtu jāuztic tam vadošajam kandidātam, kura Eiropas politiskā vienība ir saņēmusi vislielāko kopējo mandātu skaitu; tā kā tad, ja koalīcijas balsu vairākumu nevar sasniegt, šis uzdevums būtu jāuztic nākamajam vadošajam kandidātam; tā kā Parlaments sagaida, ka Eiropadomes priekšsēdētājs apspriedīsies ar attiecīgajiem Eiropas politisko vienību un parlamentāro grupu vadītājiem, lai informētu par kandidātu izvirzīšanas procesu, un uzskata, ka šo vadošā kandidāta procesu varētu padarīt oficiālu, noslēdzot politisku vienošanos starp Eiropas politiskajām vienībām un iestāžu nolīgumu starp Parlamentu un Eiropadomi; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2014. gada vēlēšanu procedūra radīja precedentu Parlamenta lomai Komisijas priekšsēdētāja izraudzīšanā; tā kā šo procedūru nevarēja iekļaut vispārējā Eiropas vēlēšanu likuma reformā un līdz ar to veidojās politiskais fons tam, lai pēc 2019. gada Eiropas vēlēšanām negaidīti netiktu piemērots vadošā kandidāta princips; tā kā uzdevums veidot koalīcijas vairākumu jaunievēlētajā Parlamentā attiecībā uz Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāta izvirzīšanu vispirms būtu jāuztic tam vadošajam kandidātam, kura Eiropas politiskā vienība ir saņēmusi vislielāko kopējo mandātu skaitu; tā kā tad, ja koalīcijas balsu vairākumu nevar sasniegt, šis uzdevums būtu jāuztic nākamajam vadošajam kandidātam; tā kā Parlaments sagaida, ka Eiropadomes priekšsēdētājs apspriedīsies ar attiecīgajiem Eiropas politisko vienību un parlamentāro grupu vadītājiem, lai informētu par kandidātu izvirzīšanas procesu, un uzskata, ka šo vadošā kandidāta procesu varētu padarīt oficiālu, noslēdzot politisku vienošanos starp Eiropas politiskajām vienībām un iestāžu nolīgumu starp Parlamentu un Eiropadomi;

| E. | tā kā pašreizējā Eiropas Vēlēšanu aktā atsevišķi spēkā esošie kopīgie noteikumi liecina par virzību uz nepieciešamajiem uzlabojumiem, tostarp tiem, ar ko paredz proporcionāli pārstāvētu kandidātu ievēlēšanu, izmantojot sarakstu sistēmu vai atsevišķu pārdalāmu balsu sistēmu; brīvību izveidot vēlēšanu apgabalus valstu līmenī; maksimālā pieļaujamā 5 % vēlēšanu sliekšņa ieviešanu valstu vēlēšanu apgabalos kā veidu, lai nodrošinātu, ka Parlaments spēj darboties; un aizliegumu EP deputātiem iegūt divkāršu mandātu, proti, vienu mandātu savā valstī un otru — Eiropas Parlamentā; |
| --- | --- |

E.

tā kā pašreizējā Eiropas Vēlēšanu aktā atsevišķi spēkā esošie kopīgie noteikumi liecina par virzību uz nepieciešamajiem uzlabojumiem, tostarp tiem, ar ko paredz proporcionāli pārstāvētu kandidātu ievēlēšanu, izmantojot sarakstu sistēmu vai atsevišķu pārdalāmu balsu sistēmu; brīvību izveidot vēlēšanu apgabalus valstu līmenī; maksimālā pieļaujamā 5 % vēlēšanu sliekšņa ieviešanu valstu vēlēšanu apgabalos kā veidu, lai nodrošinātu, ka Parlaments spēj darboties; un aizliegumu EP deputātiem iegūt divkāršu mandātu, proti, vienu mandātu savā valstī un otru — Eiropas Parlamentā;

| F. | tā kā, lai gan virzībā uz kopīgiem Eiropas Parlamenta vēlēšanu procedūras standartiem atsevišķi pasākumi ir veikti, pašlaik Eiropas vēlēšanas pārsvarā joprojām reglamentē valstu tiesību akti, un tādēļ ir vajadzīgi papildu uzlabojumi, lai izveidotu patiesi vienotu Eiropas Parlamenta vēlēšanu procedūru; |
| --- | --- |

F.

tā kā, lai gan virzībā uz kopīgiem Eiropas Parlamenta vēlēšanu procedūras standartiem atsevišķi pasākumi ir veikti, pašlaik Eiropas vēlēšanas pārsvarā joprojām reglamentē valstu tiesību akti, un tādēļ ir vajadzīgi papildu uzlabojumi, lai izveidotu patiesi vienotu Eiropas Parlamenta vēlēšanu procedūru;

| G. | tā kā 2019. gada Eiropas vēlēšanās vēlētāju aktivitāte bija augstākā, kāda Eiropas Parlamenta vēlēšanās reģistrēta pēdējo 20 gadu laikā; tā kā līdzdalības līmenis ievērojami atšķiras dalībvalstu starpā; tā kā lielāka vēlētāju aktivitāte ir labs signāls un liecina, ka Savienības pilsoņi un jo īpaši jaunākās paaudzes aizvien vairāk interesējas par Eiropas integrācijas procesu, ko apstiprina arī 2021. gada 9. marta Eirobarometra īpašās aptaujas rezultāti; tā kā šis rādītājs tomēr nozīmē, ka no visiem Savienības pilsoņiem piedalījās tikai puse; tā kā pieaugoša interese par Eiropas vēlēšanām norāda, ka Savienības pilsoņi pieprasa Savienībai strauji rīkoties klimata pārmaiņu, ekonomikas atveseļošanas, cilvēktiesību aizsardzības, tiesiskuma, migrācijas jomā un attiecībā uz Eiropas Savienības lomu starptautiskajās attiecībās; tā kā ir jāveic komunikācijas pasākumi, lai palielinātu pilsoņu interesi par Eiropas jautājumiem un Eiropas politisko partiju un fondu lomu šajā ziņā; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2019. gada Eiropas vēlēšanās vēlētāju aktivitāte bija augstākā, kāda Eiropas Parlamenta vēlēšanās reģistrēta pēdējo 20 gadu laikā; tā kā līdzdalības līmenis ievērojami atšķiras dalībvalstu starpā; tā kā lielāka vēlētāju aktivitāte ir labs signāls un liecina, ka Savienības pilsoņi un jo īpaši jaunākās paaudzes aizvien vairāk interesējas par Eiropas integrācijas procesu, ko apstiprina arī 2021. gada 9. marta Eirobarometra īpašās aptaujas rezultāti; tā kā šis rādītājs tomēr nozīmē, ka no visiem Savienības pilsoņiem piedalījās tikai puse; tā kā pieaugoša interese par Eiropas vēlēšanām norāda, ka Savienības pilsoņi pieprasa Savienībai strauji rīkoties klimata pārmaiņu, ekonomikas atveseļošanas, cilvēktiesību aizsardzības, tiesiskuma, migrācijas jomā un attiecībā uz Eiropas Savienības lomu starptautiskajās attiecībās; tā kā ir jāveic komunikācijas pasākumi, lai palielinātu pilsoņu interesi par Eiropas jautājumiem un Eiropas politisko partiju un fondu lomu šajā ziņā;

| H. | tā kā vēlētāju aizvien lielākas aktivitātes tendenci var uzlabot, ja tiek stiprināta saikne starp vēlētājiem un kandidātiem un uzlabota pārskatatbildība, kā arī veidota Savienības mēroga dimensija; |
| --- | --- |

H.

tā kā vēlētāju aizvien lielākas aktivitātes tendenci var uzlabot, ja tiek stiprināta saikne starp vēlētājiem un kandidātiem un uzlabota pārskatatbildība, kā arī veidota Savienības mēroga dimensija;

| I. | tā kā funkcionējoša vēlēšanu sistēma vairo iedzīvotāju uzticēšanos un atbalstu un palielina Savienības pilsoņu ticību spējai ar savu balsi vēlēšanās demokrātiski mainīt sabiedrību; |
| --- | --- |

I.

tā kā funkcionējoša vēlēšanu sistēma vairo iedzīvotāju uzticēšanos un atbalstu un palielina Savienības pilsoņu ticību spējai ar savu balsi vēlēšanās demokrātiski mainīt sabiedrību;

| J. | tā kā Padomes Lēmuma (ES, Euratom) 2018/994 (2018. gada 13. jūlijs) apstiprināšanas process dalībvalstīs process joprojām nav pabeigts, taču šis apstāklis neliedz izdarīt nepieciešamās izmaiņas Savienības vēlēšanu sistēmās; |
| --- | --- |

J.

tā kā Padomes Lēmuma (ES, Euratom) 2018/994 (2018. gada 13. jūlijs) apstiprināšanas process dalībvalstīs process joprojām nav pabeigts, taču šis apstāklis neliedz izdarīt nepieciešamās izmaiņas Savienības vēlēšanu sistēmās;

| K. | tā kā aizvien labvēlīgākā politiskā vide visā Eiropā varētu radīt iespēju ieviest elementus un noteikumus, ar ko pastiprinātu vēlēšanu Eiropas dimensiju; |
| --- | --- |

K.

tā kā aizvien labvēlīgākā politiskā vide visā Eiropā varētu radīt iespēju ieviest elementus un noteikumus, ar ko pastiprinātu vēlēšanu Eiropas dimensiju;

| L. | tā kā Eiropas vēlēšanu likuma reformēšanā būtu jāievēro subsidiaritātes un proporcionalitātes principi un jāievieš kopīgi minimālie standarti; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas vēlēšanu likuma reformēšanā būtu jāievēro subsidiaritātes un proporcionalitātes principi un jāievieš kopīgi minimālie standarti;

| M. | tā kā Eiropas Parlamenta vēlēšanu procedūras reforma būtu jāvirza uz to, lai Eiropas Parlamenta vēlēšanās palielinātu demokrātisko un pārnacionālo publisko diskusiju un dimensiju un spēcinātu demokrātisko leģitimitāti Savienības lēmumu pieņemšanā, nostiprinātu Savienībā pilsonību, uzlabotu Eiropas Parlamenta darbību un Savienības pārvaldi, vairotu Eiropas Parlamenta darba leģitimitāti un tā likumdevēja raksturu, piešķirot tam patiesas iniciatīvas tiesības, stiprinātu elektorāta līdztiesīguma un iespēju vienlīdzības principus, jo īpaši starp sievietēm un vīriešiem, uzlabotu Eiropas Parlamenta vēlēšanu sistēmas efektivitāti un tuvinātu Eiropas Parlamenta deputātus vēlētājiem, jo īpaši jauniešiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas Parlamenta vēlēšanu procedūras reforma būtu jāvirza uz to, lai Eiropas Parlamenta vēlēšanās palielinātu demokrātisko un pārnacionālo publisko diskusiju un dimensiju un spēcinātu demokrātisko leģitimitāti Savienības lēmumu pieņemšanā, nostiprinātu Savienībā pilsonību, uzlabotu Eiropas Parlamenta darbību un Savienības pārvaldi, vairotu Eiropas Parlamenta darba leģitimitāti un tā likumdevēja raksturu, piešķirot tam patiesas iniciatīvas tiesības, stiprinātu elektorāta līdztiesīguma un iespēju vienlīdzības principus, jo īpaši starp sievietēm un vīriešiem, uzlabotu Eiropas Parlamenta vēlēšanu sistēmas efektivitāti un tuvinātu Eiropas Parlamenta deputātus vēlētājiem, jo īpaši jauniešiem;

| N. | tā kā konferences par Eiropas nākotni 2. pilsoņu paneļdiskusijas par tēmu “Eiropas demokrātija / vērtības, tiesības, tiesiskums un drošība” 16. ieteikumā ir pausts aicinājums pieņemt Eiropas Parlamenta vēlēšanu likumu, kas saskaņotu vēlēšanu nosacījumus (balsošanas vecums, vēlēšanu datums, prasības attiecībā uz vēlēšanu apgabaliem, kandidātiem, politiskajām partijām un to finansēšanu), un prasīts, lai Eiropas pilsoņiem būtu tiesības balsot par dažādām Eiropas Savienības līmeņa partijām, no kurām katrā ir kandidāti no vairākām dalībvalstīm, un lai pietiekamā pārejas periodā pilsoņi joprojām varētu balsot gan par nacionālajām, gan transnacionālajām partijām”; |
| --- | --- |

N.

tā kā konferences par Eiropas nākotni 2. pilsoņu paneļdiskusijas par tēmu “Eiropas demokrātija / vērtības, tiesības, tiesiskums un drošība” 16. ieteikumā ir pausts aicinājums pieņemt Eiropas Parlamenta vēlēšanu likumu, kas saskaņotu vēlēšanu nosacījumus (balsošanas vecums, vēlēšanu datums, prasības attiecībā uz vēlēšanu apgabaliem, kandidātiem, politiskajām partijām un to finansēšanu), un prasīts, lai Eiropas pilsoņiem būtu tiesības balsot par dažādām Eiropas Savienības līmeņa partijām, no kurām katrā ir kandidāti no vairākām dalībvalstīm, un lai pietiekamā pārejas periodā pilsoņi joprojām varētu balsot gan par nacionālajām, gan transnacionālajām partijām”;

| O. | tā kā Jaunatnes ideju pārskatā, kas tika publiskots Eiropas Jaunatnes dienu (EYE) rezultātā, kuras risinājās 2021. gada 22.–23. oktobrī, ierosināts izmantot transnacionālus sarakstus, vēlētājiem izsniedzot sarakstu ar valsts kandidātiem un papildu sarakstu ar kandidātiem no visām dalībvalstīm; tā kā minētajā ziņojumā arī tiek atbalstīta vadošā kandidāta procesa izpilde; |
| --- | --- |

O.

tā kā Jaunatnes ideju pārskatā, kas tika publiskots Eiropas Jaunatnes dienu (EYE) rezultātā, kuras risinājās 2021. gada 22.–23. oktobrī, ierosināts izmantot transnacionālus sarakstus, vēlētājiem izsniedzot sarakstu ar valsts kandidātiem un papildu sarakstu ar kandidātiem no visām dalībvalstīm; tā kā minētajā ziņojumā arī tiek atbalstīta vadošā kandidāta procesa izpilde;

| P. | tā kā konferences par Eiropas nākotni daudzvalodu digitālās platformas trešajā starpposma ziņojumā tiek pausts uzskats, ka viens no biežāk apspriestajiem priekšlikumiem un plaši atbalstīta ideja attiecas uz ES mēroga transnacionālu vēlēšanu sarakstu izveidi; |
| --- | --- |

P.

tā kā konferences par Eiropas nākotni daudzvalodu digitālās platformas trešajā starpposma ziņojumā tiek pausts uzskats, ka viens no biežāk apspriestajiem priekšlikumiem un plaši atbalstīta ideja attiecas uz ES mēroga transnacionālu vēlēšanu sarakstu izveidi;

| Q. | tā kā vidusposma politiskajā nolīgumā “Mūsu prioritātes eiropiešiem”, ko 2022. gada 17. janvārī apstiprināja PPE, S& D un “Renew” grupu vadītāji, tika aicināts izveidot “vadošā kandidāta procesu apvienojumā ar transnacionāliem sarakstiem ar pietiekamu vietu skaitu līdz nākamajām Eiropas vēlēšanām”; |
| --- | --- |

Q.

tā kā vidusposma politiskajā nolīgumā “Mūsu prioritātes eiropiešiem”, ko 2022. gada 17. janvārī apstiprināja PPE, S& D un “Renew” grupu vadītāji, tika aicināts izveidot “vadošā kandidāta procesu apvienojumā ar transnacionāliem sarakstiem ar pietiekamu vietu skaitu līdz nākamajām Eiropas vēlēšanām”;

| R. | tā kā ir jāņem vērā proporcionalitātes un vienlīdzīgu iespēju principi attiecībā uz minoritātēm, kuras Eiropas Parlamentā ir nepietiekami pārstāvētas; tā kā no 705 EP deputātiem aptuveni 20 deputāti norāda, ka viņi pieder pie minoritātes (=2,8 %) (14); tā kā Venēcijas komisija atzīst, kāda nozīme ir garantēti rezervētiem mandātiem deputātiem no nacionālajām minoritātēm, zemākam vēlēšanu slieksnim proporcionālās vēlēšanu sistēmās, kurš paredzēts partijām, kas pārstāv nacionālās minoritātes, vai vēlēšanu apgabalu izveidei ar mērķi uzlabot minoritāšu piedalīšanos lēmumu pieņemšanas procesā; (15); |
| --- | --- |

R.

tā kā ir jāņem vērā proporcionalitātes un vienlīdzīgu iespēju principi attiecībā uz minoritātēm, kuras Eiropas Parlamentā ir nepietiekami pārstāvētas; tā kā no 705 EP deputātiem aptuveni 20 deputāti norāda, ka viņi pieder pie minoritātes (=2,8 %) (14); tā kā Venēcijas komisija atzīst, kāda nozīme ir garantēti rezervētiem mandātiem deputātiem no nacionālajām minoritātēm, zemākam vēlēšanu slieksnim proporcionālās vēlēšanu sistēmās, kurš paredzēts partijām, kas pārstāv nacionālās minoritātes, vai vēlēšanu apgabalu izveidei ar mērķi uzlabot minoritāšu piedalīšanos lēmumu pieņemšanas procesā; (15);

| S. | tā kā iespēja izstrādāt vienotu vēlēšanu procedūru, pamatojoties uz tiešām vispārējām vēlēšanām, Līgumos ir paredzēta jau kopš 1957. gada; |
| --- | --- |

S.

tā kā iespēja izstrādāt vienotu vēlēšanu procedūru, pamatojoties uz tiešām vispārējām vēlēšanām, Līgumos ir paredzēta jau kopš 1957. gada;

| T. | tā kā visu Savienības pilsoņu tiesības vienlīdzīgi piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē tiktu spēcinātas, ja Eiropas Parlamenta vēlēšanu procedūru arvien vairāk saskaņotu visās dalībvalstīs, kas savukārt stiprinātu Eiropas integrācijas politisko dimensiju; |
| --- | --- |

T.

tā kā visu Savienības pilsoņu tiesības vienlīdzīgi piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē tiktu spēcinātas, ja Eiropas Parlamenta vēlēšanu procedūru arvien vairāk saskaņotu visās dalībvalstīs, kas savukārt stiprinātu Eiropas integrācijas politisko dimensiju;

| U. | tā kā Eiropas līmeņa politiskās partijas “veicina Eiropas politiskās apziņas veidošanos” un tādēļ tām aktīvāk būtu jāiesaistās Parlamenta vēlēšanu kampaņās, lai uzlabotu to redzamību un uzskatāmi parādītu saikni starp balsošanu par kādu konkrētu valsts partiju un balsojuma ietekmi uz Eiropas politiskās grupas lielumu Eiropas Parlamentā un uz kandidāta izvirzīšanu Komisijas priekšsēdētāja amatam; |
| --- | --- |

U.

tā kā Eiropas līmeņa politiskās partijas “veicina Eiropas politiskās apziņas veidošanos” un tādēļ tām aktīvāk būtu jāiesaistās Parlamenta vēlēšanu kampaņās, lai uzlabotu to redzamību un uzskatāmi parādītu saikni starp balsošanu par kādu konkrētu valsts partiju un balsojuma ietekmi uz Eiropas politiskās grupas lielumu Eiropas Parlamentā un uz kandidāta izvirzīšanu Komisijas priekšsēdētāja amatam;

| V. | tā kā vēlētāju apvienības vai vēlēšanu vienības, kas nepieder ne pie vienas Eiropas politiskās partijas, tiek aicinātas piedalīties Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņās, lai palielinātu pilsoņu līdzdalību vēlēšanu procesos; |
| --- | --- |

V.

tā kā vēlētāju apvienības vai vēlēšanu vienības, kas nepieder ne pie vienas Eiropas politiskās partijas, tiek aicinātas piedalīties Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņās, lai palielinātu pilsoņu līdzdalību vēlēšanu procesos;

| W. | tā kā procedūra kandidātu izvirzīšanai Eiropas Parlamenta vēlēšanām gan dažādās valstīs, gan dažādās partijās ievērojami atšķiras, sevišķi pārredzamības, demokrātijas un dzimumu līdztiesības standartu ziņā; tomēr tā kā atklātas, pārredzamas un demokrātiskas kandidātu izraudzīšanās procedūras, kurās tiek ievērota dzimumu līdztiesība, ir pamats, uz kā balstīt uzticēšanos politiskajai sistēmai; |
| --- | --- |

W.

tā kā procedūra kandidātu izvirzīšanai Eiropas Parlamenta vēlēšanām gan dažādās valstīs, gan dažādās partijās ievērojami atšķiras, sevišķi pārredzamības, demokrātijas un dzimumu līdztiesības standartu ziņā; tomēr tā kā atklātas, pārredzamas un demokrātiskas kandidātu izraudzīšanās procedūras, kurās tiek ievērota dzimumu līdztiesība, ir pamats, uz kā balstīt uzticēšanos politiskajai sistēmai;

| X. | tā kā termiņi, kādos pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām ir jāpabeidz kandidātu saraksti, dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi, proti, pašlaik šis termiņš ir no 17 līdz 83 dienām; tā kā līdz ar to kandidātiem un vēlētājiem Savienības mērogā ir ļoti nelīdztiesīgas iespējas attiecībā uz termiņu, kādā rīkot kampaņas vai apsvērt, par ko balsot; |
| --- | --- |

X.

tā kā termiņi, kādos pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām ir jāpabeidz kandidātu saraksti, dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi, proti, pašlaik šis termiņš ir no 17 līdz 83 dienām; tā kā līdz ar to kandidātiem un vēlētājiem Savienības mērogā ir ļoti nelīdztiesīgas iespējas attiecībā uz termiņu, kādā rīkot kampaņas vai apsvērt, par ko balsot;

| Y. | tā kā termiņi, kuros pirms Eiropas vēlēšanām jāpabeidz vēlētāju reģistri, ievērojami atšķiras dažādās dalībvalstīs, kā rezultātā dalībvalstīm var būt sarežģīti vai pat neiespējami apmainīties ar informācijas par vēlētājiem (kuras mērķis ir nepieļaut balsošanu divreiz); |
| --- | --- |

Y.

tā kā termiņi, kuros pirms Eiropas vēlēšanām jāpabeidz vēlētāju reģistri, ievērojami atšķiras dažādās dalībvalstīs, kā rezultātā dalībvalstīm var būt sarežģīti vai pat neiespējami apmainīties ar informācijas par vēlētājiem (kuras mērķis ir nepieļaut balsošanu divreiz);

| Z. | tā kā Savienības mēroga vēlēšanu apgabala ieviešana, paredzot kandidātu sarakstos pirmajā vietā likt katras politiskās partijas kandidātu Komisijas priekšsēdētāja amatam, nostiprinātu Eiropas demokrātiju un vēl vairāk stiprinātu Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšanas leģitimitāti un viņa vai viņas pārskatatbildību; tā kā tas varētu veicināt Eiropas politiskās telpas izveidi un panākt, lai Eiropas Parlamenta vēlēšanas patiesi balstītos uz Eiropas jautājumiem, nevis tikai uz jautājumiem, kas skar tikai valstis; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Savienības mēroga vēlēšanu apgabala ieviešana, paredzot kandidātu sarakstos pirmajā vietā likt katras politiskās partijas kandidātu Komisijas priekšsēdētāja amatam, nostiprinātu Eiropas demokrātiju un vēl vairāk stiprinātu Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšanas leģitimitāti un viņa vai viņas pārskatatbildību; tā kā tas varētu veicināt Eiropas politiskās telpas izveidi un panākt, lai Eiropas Parlamenta vēlēšanas patiesi balstītos uz Eiropas jautājumiem, nevis tikai uz jautājumiem, kas skar tikai valstis;

| AA. | tā kā valstu un valdību vadītāji 2018. gada 23. februāra neformālajā sanāksmē nolēma turpināt pārdomas, kā arī tehnisko, juridisko un politisko darbu jautājumā par transnacionālo sarakstu izveidi 2024. gada vēlēšanām; |
| --- | --- |

AA.

tā kā valstu un valdību vadītāji 2018. gada 23. februāra neformālajā sanāksmē nolēma turpināt pārdomas, kā arī tehnisko, juridisko un politisko darbu jautājumā par transnacionālo sarakstu izveidi 2024. gada vēlēšanām;

| AB. | tā kā ne visas dalībvalstis saviem pilsoņiem paredz iespēju balsot no ārvalstīm, savukārt valstīs, kurās šāda iespēja ir, būtiski atšķiras nosacījumi, ar ko viņiem ļauj balsot; tā kā — ja visiem Savienības pilsoņiem, kuri dzīvo ārpus Savienības, tiktu piešķirtas tiesības piedalīties vēlēšanās, uzlabotos elektorāta līdztiesīgums; tomēr tā kā visām dalībvalstīm ir labāk jākoordinē savas administratīvās sistēmas, lai vēlētāji nevarētu nobalsot divās dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ne visas dalībvalstis saviem pilsoņiem paredz iespēju balsot no ārvalstīm, savukārt valstīs, kurās šāda iespēja ir, būtiski atšķiras nosacījumi, ar ko viņiem ļauj balsot; tā kā — ja visiem Savienības pilsoņiem, kuri dzīvo ārpus Savienības, tiktu piešķirtas tiesības piedalīties vēlēšanās, uzlabotos elektorāta līdztiesīgums; tomēr tā kā visām dalībvalstīm ir labāk jākoordinē savas administratīvās sistēmas, lai vēlētāji nevarētu nobalsot divās dažādās dalībvalstīs;

| AC. | tā kā daudzas personas ar invaliditāti vēlas balsot vēlēšanu iecirknī; tā kā 12 dalībvalstīs valsts noteikumi neļauj pāriet no vēlēšanu iecirkņa, kas norīkots, pamatojoties uz dzīvesvietu, uz citu iecirkni, kas ir piemērotāks, ņemot vērā vēlētāju invaliditāti; tā kā UNCRPD 29. pantā ir skaidri noteikts, ka dalībvalstis apņemas nodrošināt, ka personas ar invaliditāti var efektīvi un pilnā apmērā piedalīties politiskajā un sabiedriskajā dzīvē vienlīdzīgi ar citiem; tā kā būtu jālikvidē visi šķēršļi, kas liedz balsot un kandidēt vēlēšanās personām ar invaliditāti, jo īpaši juridiskie šķēršļi, kuri liedz balsot pieaugušajiem ar invaliditāti, kas atzīti par rīcībnespējīgiem, un būtu jāgarantē piekļūstamība visā vēlēšanu procesā, tostarp paredzot papildu piedalīšanās sistēmas balsošanas tiesību īstenošanai, jo īpaši balsošana pa pastu; |
| --- | --- |

AC.

tā kā daudzas personas ar invaliditāti vēlas balsot vēlēšanu iecirknī; tā kā 12 dalībvalstīs valsts noteikumi neļauj pāriet no vēlēšanu iecirkņa, kas norīkots, pamatojoties uz dzīvesvietu, uz citu iecirkni, kas ir piemērotāks, ņemot vērā vēlētāju invaliditāti; tā kā UNCRPD 29. pantā ir skaidri noteikts, ka dalībvalstis apņemas nodrošināt, ka personas ar invaliditāti var efektīvi un pilnā apmērā piedalīties politiskajā un sabiedriskajā dzīvē vienlīdzīgi ar citiem; tā kā būtu jālikvidē visi šķēršļi, kas liedz balsot un kandidēt vēlēšanās personām ar invaliditāti, jo īpaši juridiskie šķēršļi, kuri liedz balsot pieaugušajiem ar invaliditāti, kas atzīti par rīcībnespējīgiem, un būtu jāgarantē piekļūstamība visā vēlēšanu procesā, tostarp paredzot papildu piedalīšanās sistēmas balsošanas tiesību īstenošanai, jo īpaši balsošana pa pastu;

| AD. | tā kā Savienības līmenī būtu jāizveido vēlēšanu iestāde, kas darbotos kā neatkarīga struktūra un nodrošinātu Eiropas vēlēšanu likuma pareizu īstenošanu, — kā vienots dalībvalstu kontaktiestāžu tīkls, jo šāda kārtība atvieglotu piekļuvi informācijai par noteikumiem, ar ko reglamentē Eiropas vēlēšanas, kā arī saskaņotu procesu, pārvaldītu jo īpaši Savienības mēroga vēlēšanu apgabalu un stiprinātu šo vēlēšanu Eiropas dimensiju; |
| --- | --- |

AD.

tā kā Savienības līmenī būtu jāizveido vēlēšanu iestāde, kas darbotos kā neatkarīga struktūra un nodrošinātu Eiropas vēlēšanu likuma pareizu īstenošanu, — kā vienots dalībvalstu kontaktiestāžu tīkls, jo šāda kārtība atvieglotu piekļuvi informācijai par noteikumiem, ar ko reglamentē Eiropas vēlēšanas, kā arī saskaņotu procesu, pārvaldītu jo īpaši Savienības mēroga vēlēšanu apgabalu un stiprinātu šo vēlēšanu Eiropas dimensiju;

| AE. | tā kā iespējas balsot pa pastu dotu iespēju piedalīties vairāk balsotājiem un uzlabotu Eiropas vēlēšanu efektivitāti, un padarītu tās pievilcīgākas vēlētājiem, ja vien tiek nodrošināti augstākie iespējamie datu aizsardzības standarti un kā norma tiek saglabāta balsošana iecirkņos; tā kā dalībvalstis saskaņā ar savām tradīcijām var nodrošināt papildu balsošanas instrumentus vēlētāju aktivitātes veicināšanai, piemēram, balsošanu ar pilnvarojumu, elektronisko balsošanu vai balsošanu internetā; tā kā daudzas valstu iestādes, kas rūpējas par digitālo brīvību aizsardzību, ir izteikušas atrunas attiecībā uz balsošanu tiešsaistē; tā kā balsošana tiešsaistē rada arvien lielākas grūtības attiecībā uz vēlēšanu norises pamatprincipiem (balsojuma aizklātums, personīgs un brīvs balsojums, vēlēšanu darbību patiesums, efektīva balsošanas uzraudzība un a posteriori kontrole, ko veic vēlēšanu tiesnesis); tā kā šīs grūtības var pārvarēt ar kopēju tiesisko regulējumu un procedūru, kas garantē augstākos datu aizsardzības, vēlēšanu integritātes, pārredzamības, uzticamības un balsojuma aizklātuma standartus; |
| --- | --- |

AE.

tā kā iespējas balsot pa pastu dotu iespēju piedalīties vairāk balsotājiem un uzlabotu Eiropas vēlēšanu efektivitāti, un padarītu tās pievilcīgākas vēlētājiem, ja vien tiek nodrošināti augstākie iespējamie datu aizsardzības standarti un kā norma tiek saglabāta balsošana iecirkņos; tā kā dalībvalstis saskaņā ar savām tradīcijām var nodrošināt papildu balsošanas instrumentus vēlētāju aktivitātes veicināšanai, piemēram, balsošanu ar pilnvarojumu, elektronisko balsošanu vai balsošanu internetā; tā kā daudzas valstu iestādes, kas rūpējas par digitālo brīvību aizsardzību, ir izteikušas atrunas attiecībā uz balsošanu tiešsaistē; tā kā balsošana tiešsaistē rada arvien lielākas grūtības attiecībā uz vēlēšanu norises pamatprincipiem (balsojuma aizklātums, personīgs un brīvs balsojums, vēlēšanu darbību patiesums, efektīva balsošanas uzraudzība un a posteriori kontrole, ko veic vēlēšanu tiesnesis); tā kā šīs grūtības var pārvarēt ar kopēju tiesisko regulējumu un procedūru, kas garantē augstākos datu aizsardzības, vēlēšanu integritātes, pārredzamības, uzticamības un balsojuma aizklātuma standartus;

| AF. | tā kā 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 7. panta 1. punktā noteikts, ka “Eiropas Parlamenta deputāta amats nav savienojams ar Komisijas locekļa amatu”, |
| --- | --- |

AF.

tā kā 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 7. panta 1. punktā noteikts, ka “Eiropas Parlamenta deputāta amats nav savienojams ar Komisijas locekļa amatu”,

| 1. | ierosina reformēt vēlēšanu procedūru, lai mērķtiecīgi veidotu Eiropas publisko telpu, un iesaka noteikt kopējus minimālos standartus un izdarīt grozījumus tiesību aktos pirms 2024. gada Eiropas vēlēšanām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka ir būtiski uzlabot Parlamenta pārredzamību un demokrātisko pārskatatbildību, stiprinot vēlēšanu Eiropas dimensiju, proti, pārveidojot Eiropas vēlēšanas par vienotām Eiropas vēlēšanām, jo īpaši izveidojot Savienības mēroga vēlēšanu apgabalu, kas būtu pretēji tam, kā šobrīd tiek organizētas Eiropas Parlamenta vēlēšanas — kā 27 atsevišķu valstu vēlēšanu apkopojums; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka Eiropas politiskajām partijām, vēlētāju apvienībām un citām Eiropas vēlēšanu vienībām vajadzētu būt nozīmīgākai lomai Eiropas vēlēšanu procesā, tām vajadzētu kļūt skaidri redzamām vēlētājiem un tām būtu jāsaņem pienācīgs atbalsts un finansējums, lai tās varētu pildīt savus uzdevumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka dažādās vēlēšanu tradīcijas novedušas pie daudzām atšķirīgām vēlēšanu sistēmām un atšķirīgām balsošanas tiesībām visā Savienībā; uzskata, ka kopīgi obligātie demokrātijas standarti Eiropas vēlēšanu likumā var veicināt patiesas publiskas debates par Eiropu un nodrošināt Savienības pilsoņu līdztiesību, tostarp attiecībā uz šādiem elementiem: tiesības balsot, tiesības reģistrēt partiju, vēlētāju apvienību vai citas vēlēšanu vienības un kandidēt vēlēšanās; piekļuve kandidātu sarakstiem; kandidātu apzināšana, tostarp dzimumu līdztiesība; balsošanas pieejamība visiem pilsoņiem, jo īpaši personām ar invaliditāti; proti, jāietver viss, kas notiek vēlēšanu dienā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina izveidot vienotu satvaru, kurā būtu noteikti visā Savienībā kopīgi vēlēšanu noteikumu kritēriji un minimālie standarti, un iesaka lielāko uzmanību pievērst ciešai valstu pasākumu koordinēšanai, lai varētu īstenot priekšlikumu pamatelementus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Savienības iestādes ņemt vērā prioritātes, ko Savienības pilsoņi noteikuši saistībā ar konferenci par Eiropas nākotni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīmē Komisijas lomu, kura virza iestāžu sarunas starp Eiropas Parlamentu un Padomi par Eiropas vēlēšanu likuma reformu; uzskata, ka ir būtiski iesaistīties konstruktīvā dialogā ar Komisiju, tostarp nolūkā izvērtēt un ņemt vērā 2019. gadā izveidotā Eiropas vēlēšanu sadarbības tīkla rezultātus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver saistību starp ierosinātajiem Vēlēšanu akta pārskatīšanas pasākumiem un Parlamenta reglamentu, Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 un Eiropas Komisijas 2020. gada decembra Demokrātijas rīcības plānu, jo īpaši par šādiem elementiem:






  — | veids, kādā reglamentē vēlēšanu norisi, proti, ar noteikumiem, kuri piemērojami tikai konkrētā jurisdikcijā vai kuru formulējumā, iespējams, nav ņemta vērā bezrobežu tiešsaistes telpa; |
| --- | --- | --- |

8.

—

veids, kādā reglamentē vēlēšanu norisi, proti, ar noteikumiem, kuri piemērojami tikai konkrētā jurisdikcijā vai kuru formulējumā, iespējams, nav ņemta vērā bezrobežu tiešsaistes telpa;

| — | sadarbība starp dalībvalstu regulatīvajām iestādēm, kuru nepieciešams pastiprināt; |
| --- | --- |

—

sadarbība starp dalībvalstu regulatīvajām iestādēm, kuru nepieciešams pastiprināt;

| — | politiskās reklāmas un komunikācijas pārredzamība, kas arī būtu jāatspoguļo vēlēšanu likuma noteikumos; |
| --- | --- |

—

politiskās reklāmas un komunikācijas pārredzamība, kas arī būtu jāatspoguļo vēlēšanu likuma noteikumos;

| 9. | uzskata, ka dzimumu līdztiesība ir viens no galvenajiem elementiem pārstāvības uzlabošanā vēlēšanās; atzinīgi vērtē vispārējo dzimumu līdztiesības uzlabošanos pēdējās vēlēšanās, taču uzsver, ka starp dalībvalstīm pastāv būtiskas atšķirības, jo dažas nav ievēlējušas Parlamentā nevienu sievieti; aicina ieviest pasākumus, kas nodrošinātu vienlīdzīgas ievēlēšanas iespējas sievietēm un vīriešiem, nepārkāpjot nebināru cilvēku tiesības, izmantojot pēc rāvējslēdzēja principa sastādītus sarakstus vai kvotas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž nožēlu par to, ka lielākā daļa nacionālo un lingvistisko minoritāšu parasti nav pārstāvētas Eiropas Parlamentā; šajā sakarībā norāda uz faktisko šķērsli, ko vēlēšanu procentuālās barjeras rada partijām, kuras pārstāv minoritāšu kopienas, kas darbojas vienā valsts vēlēšanu apgabalā vai lielos, blīvi apdzīvotos vēlēšanu apgabalos; tādēļ uzskata, ka Eiropas vēlēšanu likumā būtu jāparedz iespēja izdarīt izņēmumu attiecībā uz valstī noteiktajām vēlēšanu procentuālajām barjerām tām vienībām, kas pārstāv atzītas nacionālās un lingvistiskās minoritātes; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka ir būtiski, lai gan Eiropas, gan valstu līmeņa politiskās partijas un vēlētāju apvienības, un citas Eiropas vēlēšanu vienības pieņemtu demokrātiskas, uz informāciju balstītas un pārredzamas procedūras Eiropas Parlamenta kandidātu, tostarp vadošā kandidāta, izraudzīšanai, nodrošinot, ka tieši tiek iesaistīti individuāli pilsoņi, kuri ir partijas biedri, un šīs procedūras būtu jāattiecina arī — bet ne tikai — uz delegātu ievēlēšanu; uzskata, ka šāda demokrātiska izraudzīšanās būtu jāpapildina ar nepieciešamo informāciju par perspektīvāko kandidātu spējām un sniegumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka visiem Eiropas vēlētājiem būtu jāļauj nobalsot par sev vēlamo Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu un ka vadošajiem kandidātiem vajadzētu būt iespējai kandidēt visās dalībvalstīs Savienības mēroga sarakstos, un šos kandidātus izvirzītu kāda Eiropas līmeņa politiskā partija, Eiropas vēlētāju apvienība vai cita Eiropas vēlēšanu vienība, iesniedzot kopīgu vēlēšanu programmu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Eiropas līmeņa politiskās partijas, Eiropas vēlētāju apvienības un Eiropas vēlēšanu vienības izvirzīt savus kandidātus Komisijas priekšsēdētāja amatam vismaz 12 nedēļas pirms vēlēšanu dienas; uzskata, ka izraudzīšanās procesā būtu jānodrošina saistošas demokrātiskas procedūras un pārredzamība; sagaida, ka attiecīgajā Savienības mēroga vēlēšanu apgabala sarakstā kandidāti tiks iekļauti ar pirmo kārtas numuru; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina palielināt Eiropas politisko partiju, Eiropas vēlētāju apvienību un citu Eiropas vēlēšanu vienību redzamību, izmantojot kampaņas medijos un vēlēšanu zīmes, kā arī visus pārējos vēlēšanu materiālus; uzskata, ka vēlēšanu kampaņas laikā valstu partijām un vēlētāju apvienībām būtu attiecīgā gadījumā jānorāda sava saistība ar Eiropas līmeņa politiskajām partijām vai citām Eiropas vēlēšanu vienībām, kā arī jānorāda, kurš ir to vadošais kandidāts; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka saskaņota mediju stratēģija Eiropas līmenī, lai nodrošinātu Eiropas vēlēšanu atspoguļojumu un novērošanu, palīdzētu palielināt pilsoņu interesi par tām; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sagaida, ka Eiropas līmeņa politisko partiju un parlamentāro grupu vadītāji, pamatojoties uz Eiropas vēlēšanu rezultātiem, vienosies par kopīgu ieteikumu Eiropadomei, kā arī par iespēju jaunievēlētajā Parlamentā Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu izvirzīt saskaņā ar balsu vairākumu; sagaida, ka Eiropadomes priekšsēdētājs apspriedīsies ar minētajiem Eiropas politisko vienību un parlamentāro grupu vadītājiem, lai sniegtu informāciju izvirzīšanas procesā; uzskata, ka šo vadošā kandidāta procesu varētu padarīt oficiālu, noslēdzot politisku vienošanos starp Eiropas politiskajām vienībām un iestāžu nolīgumu starp Parlamentu un Eiropadomi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ierosina ieviest praksi, saskaņā ar kuru ieinteresētās parlamentārās grupas noslēgtu tādu kā sasaukuma nolīgumu, lai pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām nodrošinātu politisku kontroli un līdz ar to panāktu vairākumu Parlamentā pirms Komisijas iecelšanas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata — ja izveidotu Savienības mēroga vēlēšanu apgabalu, no kura jāievēl divdesmit astoņi Eiropas Parlamenta deputāti, neskarot pārstāvju skaitu Eiropas Parlamentā, kas ievēlēti katrā dalībvalstī, un kura kandidātu sarakstos ar pirmo kārtas numuru būtu katras politiskās kopas kandidāts Komisijas priekšsēdētāja amatam, tas paver iespēju pilnveidot Eiropas vēlēšanu demokrātisko un transnacionālo dimensiju; uzskata, ka Savienības mēroga vēlēšanu apgabala izveides mērķi var sasniegt tad, ja nodrošina dzimumu līdztiesību, kā arī ģeogrāfisko līdzsvaru, garantējot, ka mazākām dalībvalstīm netiek radīti neizdevīgāki konkurences apstākļi salīdzinājumā ar lielajām dalībvalstīm; šajā sakarībā ierosina ieviest Savienības mēroga vēlēšanu apgabala sarakstos saistošu ģeogrāfisko pārstāvību un mudina Eiropas politiskās partijas, Eiropas vēlētāju apvienības un citas Eiropas vēlēšanu vienības iecelt Savienības mēroga sarakstos kandidātus no visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka Savienības mēroga vēlēšanu apgabala izveide, no kura deputātus ievēlē, pamatojoties uz transnacionāliem sarakstiem, ir saderīga ar Līgumiem un jo īpaši ar LES 14. panta 2. punktu; uzskata, ka politisku impulsu gūst atbalsts vienotam Eiropas vēlēšanu likumam, kurā būtu Savienības mēroga saraksti un saistoša vadošo kandidātu sistēma; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka Savienības līmeņa saraksti ir līdzeklis, ar ko var panākt efektīvu Eiropas līmeņa politisko partiju un vēlētāju apvienību pārstāvību un veidošanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ierosina iekļaut kopīgus noteikumus par izdevumiem, kas saistīti ar ikvienas tādas struktūras Eiropas vēlēšanu kampaņu, kura ir tiesīga Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā iesniegt sarakstu ar Eiropas Parlamenta deputātu kandidātiem; šajā jautājumā prasa nodrošināt ciešu koordināciju ar gaidāmo Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 pārskatīšanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka Eiropas politisko partiju un citu Eiropas vēlēšanu vienību finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta vai no jebkāda cita avota drīkst izmantot, lai finansētu kampaņas, ko Eiropas vēlēšanu vienības rīko Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām, kurās tās vai to biedri piedalās; uzskata, ka vēlēšanu izdevumu finansēšana un ierobežojumi valstu vēlēšanu apgabalos katrā dalībvalstī jāreglamentē to valstu noteikumos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atgādina, ka minimālais vecums, no kāda drīkst kandidēt vēlēšanās, visās 27 dalībvalstīs ir no 18 līdz 25 gadiem un minimālais vecums, no kura ir tiesības balsot, ir no 16 līdz 18 gadiem; prasa visās dalībvalstīs ieviest vienotu, saskaņotu vecumu attiecīgi gan pasīvām, gan aktīvām vēlēšanu tiesībām, un iesaka tām ieviest 16 gadus kā minimālo balsstiesīgo vecumu, neskarot spēkā esošās konstitucionālās sistēmas, kurās noteikts, ka minimālais balsstiesīgais vecums ir 18 vai 17 gadi; uzskata, ka balsstiesību piešķiršana 16 gadu vecumā atspoguļotu pašreizējās tiesības un pienākumus, kas Eiropas jaunajiem cilvēkiem jau ir dažās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ierosina ieviest iespēju uz laiku aizvietot deputātus grūtniecības un dzemdību, paternitātes, bērna kopšanas un ilgstoša slimības atvaļinājuma laikā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka vēlēšanu procesa pārredzamība un piekļuve uzticamai informācijai ir būtiski elementi nolūkā uzlabot izpratni par Eiropas politiskajiem procesiem un nodrošināt pietiekami augstu aktivitāti vēlēšanās, kura attaisnotu mandāta saņemšanu no elektorāta; uzsver, ka pilsoņi laikus — t. i., 12 nedēļas pirms vēlēšanām — būtu jāinformē par kandidātiem, kuri kandidē Eiropas vēlēšanās, un par valsts politisko partiju vai vēlētāju apvienību saistību ar kādu Eiropas politisko partiju vai Eiropas vēlētāju apvienību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ierosina veikt pasākumus un ieviest aizsardzības pasākumus, lai izvairītos no ārvalstu iejaukšanās vēlēšanu procesā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka termiņi, kādos pirms Eiropas vēlēšanām jāsastāda vēlētāju saraksti, dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi; ierosina izveidot Eiropas vēlētāju sarakstu un noteikt vienotu termiņu valsts vēlētāju saraksta izveidei un izveides pabeigšanai, proti, ne vēlāk kā četrpadsmit nedēļas pirms vēlēšanu dienas, lai informācija par vēlētājiem būtu precīzāka un atvieglinātu tās apmaiņu starp dalībvalstīm, kā arī efektīvāk novērstu iespēju nobalsot divreiz, nodrošinot, ka par balsošanu divreiz neatkarīgi no tā, vai tas noticis administratīvas kļūdas dēļ vai vēlēšanu likuma pārkāpšanas rezultātā, valsts līmenī tiek piemērotas iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas, kā arī dalībvalstis veic koriģējošus pasākumus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ierosina izveidot Eiropas Vēlēšanu iestādi, kuras uzdevums būtu koordinēt informāciju par Eiropas vēlēšanām, uzraudzīt, kā tiek īstenoti Eiropas vēlēšanu likuma kopējie standarti, un izšķirt strīdus par tiem, pārvaldīt Eiropas vēlētāju sarakstu, pasludināt vēlēšanu rezultātus un pārraudzīt informācijas apmaiņu par Savienības pilsoņu balsošanu ārpus viņu mītnes valsts; uzskata, ka šāda iestāde varētu veicināt efektīvu informācijas apmaiņu un jo īpaši paraugprakses apmaiņu starp valstu iestādēm; ierosina, ka būtisks Eiropas Vēlēšanu iestādes uzdevums būtu pārvaldīt reģistru, kurā iekļauti Savienības mēroga vēlēšanu apgabala kandidātu saraksti; aicina budžeta iestādes nodrošināt, lai Eiropas Vēlēšanu iestādei būtu pietiekami resursi savu uzdevumu pildīšanai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ierosina noteikt kopīgus minimālos standartus, ar ko ieviestu vienotas prasības kandidātu sarakstu izveidei; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka ir būtiski atvieglināt piekļuvi balsošanai Eiropas vēlēšanās un garantēt, lai šīs tiesības varētu izmantot visi, kuriem ir balsstiesības, arī tie Savienības pilsoņi, kuri dzīvo ārpus savas izcelsmes valsts, tie, kuriem nav pastāvīgas dzīvesvietas, kuri dzīvo slēgta tipa aprūpes iestādēs, tie, kas kļuvuši par bezpajumtniekiem, un ieslodzītie; aicina dalībvalstis nodrošināt visiem iedzīvotājiem, tostarp personām ar invaliditāti, vienlīdzīgu piekļuvi informācijai un balsošanai, ļaujot, piemēram, īrēt pielāgotas telpas, ja publiskās struktūras nav pielāgotas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina dalībvalstis ieviest pasākumus, lai maksimāli palielinātu vēlēšanu pieejamību iedzīvotājiem ar invaliditāti, cita starpā un attiecīgā gadījumā ietverot balsošanas informāciju un reģistrāciju, vēlēšanu iecirkņus, balsošanas kabīnes un ierīces un vēlēšanu zīmes; iesaka īstenot atbilstošus pasākumus, kas pielāgoti viņu valsts balsošanas procedūrām, lai atvieglotu pilsoņu ar invaliditāti balsošanu, piemēram, iespēju izvēlēties vēlēšanu iecirkņus, slēgtus vēlēšanu iecirkņus centrālajās vietās, kā arī izmantot palīgtehnoloģijas, formātus un paņēmienus, piemēram, Braila rakstu, liela izmēra druku, audiovizuālu informāciju, taustes trafaretus, viegli lasāmu informāciju un saziņu zīmju valodā; aicina dalībvalstis ļaut personām ar invaliditāti vajadzības gadījumā un pēc viņu pieprasījuma saņemt balsošanas procesā palīdzību no kādas citas personas, ko persona ar invaliditāti ir izvēlējusies; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina dalībvalstis ieviest vienotas prasības, ar ko visiem Savienības pilsoņiem, tostarp tiem, kuri dzīvo vai strādā trešā valstī, garantētu tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka vēlētājiem, kuri vēlēšanu dienā nevar ierasties vēlēšanu iecirkņos, ir jādod iespēja nobalsot pa pastu, un ka līdz ar to Eiropas vēlēšanu norise kļūtu efektīvāka un pievilcīgāka vēlētājiem specifiskos vai izņēmuma gadījumos; aicina dalībvalstis apsvērt iespēju saskaņā ar savām nacionālajām tradīcijām ieviest papildu pilnveidojošus instrumentus, piemēram, iepriekšēju fizisku balsošanu un balsošanu ar pilnvarojumu, kā arī elektronisko un tiešsaistes balsošanu, ņemot vērā Eiropas Padomes ieteikumus šajās jomās un ar atbilstošiem aizsardzības pasākumiem, lai nodrošinātu uzticamību, integritāti, balsošanas aizklātumu, pieejamību personām ar invaliditāti, elektronisko un interneta sistēmu izstrādes un ieviešanas pārredzamību, iespēju veikt manuālu vai elektronisku pārskaitīšanu, neapdraudot balsojuma aizklātumu un personas datu aizsardzību saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka vienas konkrētas dienas noteikšana par Eiropas vēlēšanu dienu Eiropas vēlēšanas padarītu saskaņotākas, un tādēļ ierosina 9. maiju pasludināt par Eiropas vēlēšanu dienu neatkarīgi no nedēļas dienas, kurā šis datums iekrīt, turklāt, iespējams, šo dienu varētu noteikt par svētku dienu; uzskata, ka ir svarīgi, lai provizoriskie oficiālie vēlēšanu rezultāti tiktu paziņoti visās dalībvalstīs vienā laikā, proti, vēlēšanu dienā plkst. 21.00 pēc Centrāleiropas laika; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, lai pēc katrām vēlēšanām tiktu sagatavots īstenošanas ziņojums ar mērķi izvērtēt Eiropas vēlēšanu norisi, kā arī vajadzības gadījumā ierosināt uzlabojumus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ierosina veikt Līgumu reformu, lai nodrošinātu Eiropas Komisijas locekļa amata un Eiropas Parlamenta deputāta amata saderīgumu periodā starp Parlamenta izveidi un Komisijas ievēlēšanu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina reformēt Līgumus un jo īpaši LESD 223. pantu par noteikumiem, kas nepieciešami Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanai tiešās vispārējās vēlēšanās, pārejot no Padomes vienbalsīgas lemšanas un ratifikācijas dalībvalstīs uz lēmumu pieņemšanu Padomē ar kvalificētu balsu vairākumu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pieņem pievienoto priekšlikumu un iesniedz to Padomei; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo normatīvo rezolūciju un tai pielikumā pievienoto priekšlikumu Eiropadomei, Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem un valdībām. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  OV L 283, 21.10.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 178, 16.7.2018., 1. lpp.

(3)  OV L 329, 30.12.1993., 34. lpp.

(4)  OV C 292, 21.9.1998., 66. lpp.

(5)  OV C 419, 16.12.2015., 185. lpp.

(6)  OV C 75, 26.2.2016., 109. lpp.

(7)  OV C 366, 27.10.2017., 7. lpp.

(8)  OV C 36, 29.1.2016., 56. lpp.

(9)  OV C 463, 21.12.2018., 83. lpp.

(10)  OV C 425, 20.10.2021., 98. lpp.

(11)  OV L 317, 4.11.2014., 1. lpp.

(12)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/information-reports/real-right-persons-disabilities-vote-european-parliament-elections-information-report.

(13)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/need-guarantee-real-rights-persons-disabilities-vote-european-parliament-elections-additional-opinion.

(14)  Balstoties uz datiem no Eiropas Parlamenta Tradicionālo minoritāšu, nacionālo kopienu un valodu sadarbības grupas.

(15)  Venēcijas komisijas atzinumu un ziņojumu apkopojums par vēlēšanu sistēmām un nacionālajām minoritātēm CDL-PI(2019)004, jo īpaši tās ziņojums par vēlēšanu tiesībām un nacionālajām minoritātēm CDL-INF (2000).

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Priekšlikums

PADOMES REGULA

par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās, ar ko atceļ Padomes Lēmumu 76/787/EOTK, EEK, Euratom un Aktu par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās, kurš pievienots minētajam lēmumam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši 223. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Akts par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (1) (“Vēlēšanu akts”), kurš pievienots Padomes Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom (2), stājās spēkā 1978. gada 1. jūlijā un attiecīgi tika grozīts ar Padomes Lēmumu 2002/772/EK, Euratom (3) un Padomes lēmumu (ES, Euratom) 2018/994 (4). |
| --- | --- |

(1)

Akts par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (1) (“Vēlēšanu akts”), kurš pievienots Padomes Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom (2), stājās spēkā 1978. gada 1. jūlijā un attiecīgi tika grozīts ar Padomes Lēmumu 2002/772/EK, Euratom (3) un Padomes lēmumu (ES, Euratom) 2018/994 (4).

| (2) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 223. panta 1. punktu noteikumus, kas vajadzīgi Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanai tiešās vispārējās vēlēšanās, nosaka Padome ar vienprātīgu lēmumu saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru un pēc tam, kad Eiropas Parlaments devis piekrišanu, pirms kuras tas attiecīgi iesniedzis priekšlikumu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 223. panta 1. punktu noteikumus, kas vajadzīgi Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanai tiešās vispārējās vēlēšanās, nosaka Padome ar vienprātīgu lēmumu saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru un pēc tam, kad Eiropas Parlaments devis piekrišanu, pirms kuras tas attiecīgi iesniedzis priekšlikumu.

| (3) | LESD 8. pants nosaka integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, un saskaņā ar to Savienībai, veicot jebkādas savas darbības, būtu jātiecas novērst dzimumu nevienlīdzību un sekmēt dzimumu līdztiesību. |
| --- | --- |

(3)

LESD 8. pants nosaka integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, un saskaņā ar to Savienībai, veicot jebkādas savas darbības, būtu jātiecas novērst dzimumu nevienlīdzību un sekmēt dzimumu līdztiesību.

| (4) | Ar Lisabonas līgumu Eiropas Parlamentam ne tikai piešķirtas pilnvaras ierosināt noteikumus par EP deputātu ievēlēšanu, bet arī mainīta Eiropas Parlamenta deputātu mandāta būtību, proti, EP deputāti tagad ir tieši Savienības pilsoņu pārstāvji. Tās ir fundamentālas izmaiņas, kas būtu jāatspoguļo modernizētajā Eiropas vēlēšanu likumā, iekļaujot tajā jaunus elementus nolūkā uzlabot demokrātisko leģitimitāti un precīzāk atspoguļot Eiropas Parlamenta lielo lomu un kompetences. |
| --- | --- |

(4)

Ar Lisabonas līgumu Eiropas Parlamentam ne tikai piešķirtas pilnvaras ierosināt noteikumus par EP deputātu ievēlēšanu, bet arī mainīta Eiropas Parlamenta deputātu mandāta būtību, proti, EP deputāti tagad ir tieši Savienības pilsoņu pārstāvji. Tās ir fundamentālas izmaiņas, kas būtu jāatspoguļo modernizētajā Eiropas vēlēšanu likumā, iekļaujot tajā jaunus elementus nolūkā uzlabot demokrātisko leģitimitāti un precīzāk atspoguļot Eiropas Parlamenta lielo lomu un kompetences.

| (5) | Neraugoties uz Vēlēšanu akta noteikumiem, Eiropas Parlamenta vēlēšanas lielā mērā tiek rīkotas saskaņā ar valstu noteikumiem, kuri dalībvalstīs ievērojami atšķiras, un līdz ar to radušās atšķirīgas vēlēšanu sistēmas. Eiropas Parlamenta vēlēšanas notiek dažādās dienās, un balsis tiek nodotas par valsts līmeņa partijām ar nacionālajām programmām un par šo partiju izvirzītajiem kandidātiem. Šo dažādo vēlēšanu sistēmu tuvināšana, pieņemot vienotāku Eiropas vēlēšanu likumu, kura pamatā būtu skaidri kopīgie principi un noteikumi, visiem Savienības pilsoņiem nodrošinātu vienādas iespējas un arī stiprinātu Eiropas publisko telpu. |
| --- | --- |

(5)

Neraugoties uz Vēlēšanu akta noteikumiem, Eiropas Parlamenta vēlēšanas lielā mērā tiek rīkotas saskaņā ar valstu noteikumiem, kuri dalībvalstīs ievērojami atšķiras, un līdz ar to radušās atšķirīgas vēlēšanu sistēmas. Eiropas Parlamenta vēlēšanas notiek dažādās dienās, un balsis tiek nodotas par valsts līmeņa partijām ar nacionālajām programmām un par šo partiju izvirzītajiem kandidātiem. Šo dažādo vēlēšanu sistēmu tuvināšana, pieņemot vienotāku Eiropas vēlēšanu likumu, kura pamatā būtu skaidri kopīgie principi un noteikumi, visiem Savienības pilsoņiem nodrošinātu vienādas iespējas un arī stiprinātu Eiropas publisko telpu.

| (6) | Vēlēšanu procentuālās barjeras ir daļa no politiskās sistēmas daudzās dalībvalstīs un veicina stabilas valdības un opozīcijas dinamiku to parlamentos. Lai nodrošinātu godīgu politisko konkurenci, šādām barjerām nevajadzētu pārsniegt 5 %. |
| --- | --- |

(6)

Vēlēšanu procentuālās barjeras ir daļa no politiskās sistēmas daudzās dalībvalstīs un veicina stabilas valdības un opozīcijas dinamiku to parlamentos. Lai nodrošinātu godīgu politisko konkurenci, šādām barjerām nevajadzētu pārsniegt 5 %.

| (7) | Vēlēšanu procentuālajām barjerām nevajadzētu ietekmēt atzītu nacionālo un lingvistisko minoritāšu iespējas piedalīties Savienības politiskajā dzīvē un tikt pārstāvētām Eiropas Parlamentā. Atzītām nacionālajām vai lingvistiskajām minoritātēm būtu jāsaņem izņēmums no jebkādām procentuālajām barjerām, kas paredzētas valsts līmenī. Izņēmumi no valstu procentuālajām vēlēšanu barjerām būtu jāpiemēro arī politiskajām partijām vai vēlētāju apvienībām, kas piedalās Eiropas Parlamenta vēlēšanās ceturtdaļā dalībvalstu un kuru vēlēšanu zīmēs ir iekļauti to Eiropas vienību nosaukumi un logotipi, ar kurām tās ir saistītas. |
| --- | --- |

(7)

Vēlēšanu procentuālajām barjerām nevajadzētu ietekmēt atzītu nacionālo un lingvistisko minoritāšu iespējas piedalīties Savienības politiskajā dzīvē un tikt pārstāvētām Eiropas Parlamentā. Atzītām nacionālajām vai lingvistiskajām minoritātēm būtu jāsaņem izņēmums no jebkādām procentuālajām barjerām, kas paredzētas valsts līmenī. Izņēmumi no valstu procentuālajām vēlēšanu barjerām būtu jāpiemēro arī politiskajām partijām vai vēlētāju apvienībām, kas piedalās Eiropas Parlamenta vēlēšanās ceturtdaļā dalībvalstu un kuru vēlēšanu zīmēs ir iekļauti to Eiropas vienību nosaukumi un logotipi, ar kurām tās ir saistītas.

| (8) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 17. panta 7. punktu Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu izvirza Eiropadome, ņemot vērā Eiropas Parlamenta vēlēšanas, un pēc tam to ievēlē Eiropas Parlaments. Lai šīs tiesības varētu pienācīgi izmantot, Eiropas publiskā telpa būtu jāveido tā, lai visiem Eiropas vēlētājiem būtu atļauts norādīt sev vēlamo Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu. Lai tas kļūtu par realitāti, vadošajiem kandidātiem, kurus izvirzījušas Eiropas līmeņa politiskās partijas, Eiropas vēlētāju apvienības vai citas Eiropas vēlēšanu vienības, ir jāspēj iestāties par kopīgu vēlēšanu programmu visās dalībvalstīs. Lai nodrošinātu Parlamenta balsu vairākumu pirms Komisijas sastāva apstiprināšanas, ieinteresētajām parlamentārajām grupām būtu jāievieš prakse slēgt tādu kā sasaukuma nolīgumu, lai pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām nodrošinātu politisku kontroli. Procesā, ko vajadzētu padarīt oficiālu, balstoties uz politisku vienošanos starp Eiropas politiskajām vienībām, uzdevums veidot koalīcijas vairākumu jaunievēlētajā Parlamentā attiecībā uz Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāta izvirzīšanu vispirms būtu jāuztic tam vadošajam kandidātam, kura Eiropas politiskā vienība ir saņēmusi vislielāko kopējo mandātu skaitu. Gadījumā, ja koalīcijas balsu vairākumu nevar sasniegt, uzdevums būtu jāuztic nākamajam vadošajam kandidātam. Lai sniegtu informāciju izvirzīšanas procesā, Eiropadomes priekšsēdētājam būtu jāapspriežas ar minētajiem Eiropas politisko vienību un parlamentāro grupu vadītājiem. Vadošo kandidātu procesu varētu padarīt oficiālu ar politisku vienošanos starp Eiropas politiskajām vienībām un ar iestāžu nolīgumu starp Parlamentu un Eiropadomi. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 17. panta 7. punktu Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu izvirza Eiropadome, ņemot vērā Eiropas Parlamenta vēlēšanas, un pēc tam to ievēlē Eiropas Parlaments. Lai šīs tiesības varētu pienācīgi izmantot, Eiropas publiskā telpa būtu jāveido tā, lai visiem Eiropas vēlētājiem būtu atļauts norādīt sev vēlamo Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu. Lai tas kļūtu par realitāti, vadošajiem kandidātiem, kurus izvirzījušas Eiropas līmeņa politiskās partijas, Eiropas vēlētāju apvienības vai citas Eiropas vēlēšanu vienības, ir jāspēj iestāties par kopīgu vēlēšanu programmu visās dalībvalstīs. Lai nodrošinātu Parlamenta balsu vairākumu pirms Komisijas sastāva apstiprināšanas, ieinteresētajām parlamentārajām grupām būtu jāievieš prakse slēgt tādu kā sasaukuma nolīgumu, lai pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām nodrošinātu politisku kontroli. Procesā, ko vajadzētu padarīt oficiālu, balstoties uz politisku vienošanos starp Eiropas politiskajām vienībām, uzdevums veidot koalīcijas vairākumu jaunievēlētajā Parlamentā attiecībā uz Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāta izvirzīšanu vispirms būtu jāuztic tam vadošajam kandidātam, kura Eiropas politiskā vienība ir saņēmusi vislielāko kopējo mandātu skaitu. Gadījumā, ja koalīcijas balsu vairākumu nevar sasniegt, uzdevums būtu jāuztic nākamajam vadošajam kandidātam. Lai sniegtu informāciju izvirzīšanas procesā, Eiropadomes priekšsēdētājam būtu jāapspriežas ar minētajiem Eiropas politisko vienību un parlamentāro grupu vadītājiem. Vadošo kandidātu procesu varētu padarīt oficiālu ar politisku vienošanos starp Eiropas politiskajām vienībām un ar iestāžu nolīgumu starp Parlamentu un Eiropadomi.

| (9) | Nolūkā stiprināt Eiropas vēlēšanu demokrātisko un Viseiropas dimensiju būtu papildus valstu vēlēšanu apgabaliem jāizveido Savienības mēroga vēlēšanu apgabals, kurā sarakstos ar pirmo kārtas numuru būtu katras politiskās kopas kandidāts uz Komisijas priekšsēdētāja amatu. Uz minēto Savienības mēroga vēlēšanu apgabalu būtu jāattiecina sīki izstrādāti un skaidri noteikumi, kas nodrošina, ka kandidātu sarakstā ir ievēroti dzimumu līdztiesības, ģeogrāfiskās proporcionalitātes un pārstāvības principi un jo īpaši, ka tiek pilnībā ņemtas vērā mazo un vidējo dalībvalstu intereses. |
| --- | --- |

(9)

Nolūkā stiprināt Eiropas vēlēšanu demokrātisko un Viseiropas dimensiju būtu papildus valstu vēlēšanu apgabaliem jāizveido Savienības mēroga vēlēšanu apgabals, kurā sarakstos ar pirmo kārtas numuru būtu katras politiskās kopas kandidāts uz Komisijas priekšsēdētāja amatu. Uz minēto Savienības mēroga vēlēšanu apgabalu būtu jāattiecina sīki izstrādāti un skaidri noteikumi, kas nodrošina, ka kandidātu sarakstā ir ievēroti dzimumu līdztiesības, ģeogrāfiskās proporcionalitātes un pārstāvības principi un jo īpaši, ka tiek pilnībā ņemtas vērā mazo un vidējo dalībvalstu intereses.

| (10) | Eiropas politiskajām partijām, Eiropas vēlētāju apvienībām un citām Eiropas vēlēšanu vienībām ir jāuzņemas būtiska loma patiesu Eiropas politisko debašu veicināšanā. Saskaņā ar LES 10. panta 4. punktu “politiskās partijas Eiropas līmenī veicina Eiropas politiskās apziņas veidošanos un Savienības pilsoņu gribas izteikšanu”. Tāpēc Eiropas politiskajām partijām, Eiropas vēlētāju apvienībām un citām Eiropas vēlēšanu vienībām vajadzētu būt nozīmīgākai lomai Eiropas vēlēšanu procesā. Tāpēc tām būtu jāsaņem iespēja visā pilnībā piedalīties Eiropas vēlēšanu kampaņās un iesniegt Savienības mēroga sarakstus, lai vēlētājiem tie kļūtu zināmi un labāk pamanāmi — gan vēlēšanu zīmēs, gan kampaņas materiālos un publikācijās. |
| --- | --- |

(10)

Eiropas politiskajām partijām, Eiropas vēlētāju apvienībām un citām Eiropas vēlēšanu vienībām ir jāuzņemas būtiska loma patiesu Eiropas politisko debašu veicināšanā. Saskaņā ar LES 10. panta 4. punktu “politiskās partijas Eiropas līmenī veicina Eiropas politiskās apziņas veidošanos un Savienības pilsoņu gribas izteikšanu”. Tāpēc Eiropas politiskajām partijām, Eiropas vēlētāju apvienībām un citām Eiropas vēlēšanu vienībām vajadzētu būt nozīmīgākai lomai Eiropas vēlēšanu procesā. Tāpēc tām būtu jāsaņem iespēja visā pilnībā piedalīties Eiropas vēlēšanu kampaņās un iesniegt Savienības mēroga sarakstus, lai vēlētājiem tie kļūtu zināmi un labāk pamanāmi — gan vēlēšanu zīmēs, gan kampaņas materiālos un publikācijās.

| (11) | Kandidātu atlases un kandidatūru iesniegšanas nosacījumiem vajadzētu būt saprātīgiem, taisnīgiem, demokrātiskiem, samērīgiem, un tajos būtu jāievēro principi, kas noteikti Eiropas Padomes Eiropas Komisijas par demokrātiju caur likuma spēku (Venēcijas komisija) Labas prakses kodeksā vēlēšanu jautājumos. Turklāt Eiropas Demokrātijas rīcības plānā (5) Komisija ir apņēmusies veicināt piekļuvi demokrātiskai līdzdalībai, kas paredz iekļautību un vienlīdzību demokrātiskajā līdzdalībā, kā arī dzimumu līdzsvaru politikā un lēmumu pieņemšanā. Komisija dzimumu līdztiesības stratēģijā 2020.–2025. gadam (6) norādīja, ka vienlīdzīgas līdzdalības iespējas pārstāvības demokrātijai ir būtiskas visos līmeņos. Dzimumu līdztiesība, kā arī demokrātiskas un pārredzamas procedūras un uz informāciju balstīti lēmumi Eiropas Parlamenta vēlēšanu kandidātu, tostarp vadošā kandidāta, atlasei ir būtiski elementi, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visām Eiropas vēlēšanu vienībām un stiprinātu pārstāvību un demokrātiju. Vienlīdzības labad šie principi būtu jāpiemēro visiem kandidātu sarakstiem Eiropas Parlamenta vēlēšanās — gan valstu vēlēšanu apgabalos, gan Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā. |
| --- | --- |

(11)

Kandidātu atlases un kandidatūru iesniegšanas nosacījumiem vajadzētu būt saprātīgiem, taisnīgiem, demokrātiskiem, samērīgiem, un tajos būtu jāievēro principi, kas noteikti Eiropas Padomes Eiropas Komisijas par demokrātiju caur likuma spēku (Venēcijas komisija) Labas prakses kodeksā vēlēšanu jautājumos. Turklāt Eiropas Demokrātijas rīcības plānā (5) Komisija ir apņēmusies veicināt piekļuvi demokrātiskai līdzdalībai, kas paredz iekļautību un vienlīdzību demokrātiskajā līdzdalībā, kā arī dzimumu līdzsvaru politikā un lēmumu pieņemšanā. Komisija dzimumu līdztiesības stratēģijā 2020.–2025. gadam (6) norādīja, ka vienlīdzīgas līdzdalības iespējas pārstāvības demokrātijai ir būtiskas visos līmeņos. Dzimumu līdztiesība, kā arī demokrātiskas un pārredzamas procedūras un uz informāciju balstīti lēmumi Eiropas Parlamenta vēlēšanu kandidātu, tostarp vadošā kandidāta, atlasei ir būtiski elementi, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visām Eiropas vēlēšanu vienībām un stiprinātu pārstāvību un demokrātiju. Vienlīdzības labad šie principi būtu jāpiemēro visiem kandidātu sarakstiem Eiropas Parlamenta vēlēšanās — gan valstu vēlēšanu apgabalos, gan Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā.

| (12) | Vēlēšanu procesa pārredzamība un piekļuve uzticamai un laikus sniegtai informācijai par vēlētājiem un kandidātiem ir būtiska, lai vēlēšanu process būtu ticams, lai augtu Eiropas politiskā apziņa un lai vēlēšanās būtu augsta vēlētāju aktivitāte. Ir svarīgi starp dalībvalstīm veicināt informācijas apmaiņu par vēlētājiem, lai nepieļautu balsošanu divreiz. Turklāt Savienības pilsoņi pietiekami savlaicīgi pirms šīm vēlēšanām būtu jāinformē par kandidātiem, kas kandidē Eiropas Parlamenta vēlēšanās, un attiecīgā gadījumā par valstu politisko partiju saistību ar kādu Eiropas politisko partiju. Tādēļ ir nepieciešams izveidot Eiropas vēlētāju sarakstu un noteikt obligātus termiņus, līdz kuriem izveido vēlētāju sarakstu Eiropas un valstu līmenī un kandidātu sarakstus. |
| --- | --- |

(12)

Vēlēšanu procesa pārredzamība un piekļuve uzticamai un laikus sniegtai informācijai par vēlētājiem un kandidātiem ir būtiska, lai vēlēšanu process būtu ticams, lai augtu Eiropas politiskā apziņa un lai vēlēšanās būtu augsta vēlētāju aktivitāte. Ir svarīgi starp dalībvalstīm veicināt informācijas apmaiņu par vēlētājiem, lai nepieļautu balsošanu divreiz. Turklāt Savienības pilsoņi pietiekami savlaicīgi pirms šīm vēlēšanām būtu jāinformē par kandidātiem, kas kandidē Eiropas Parlamenta vēlēšanās, un attiecīgā gadījumā par valstu politisko partiju saistību ar kādu Eiropas politisko partiju. Tādēļ ir nepieciešams izveidot Eiropas vēlētāju sarakstu un noteikt obligātus termiņus, līdz kuriem izveido vēlētāju sarakstu Eiropas un valstu līmenī un kandidātu sarakstus.

| (13) | Eiropas Vēlēšanu iestādei, kas īsteno neatkarīgas pilnvaras un kuras locekļiem ir nepieciešamās zināšanas un pieredze, ir būtiska nozīme, lai pārvaldītu Savienības mēroga vēlēšanu apgabalu. Eiropas Vēlēšanu iestādes galvenajiem uzdevumiem būtu jāietver šīs regulas īstenošanas uzraudzība un strīdu izšķiršana saistībā ar Eiropas vēlēšanu likuma kopējiem standartiem; Eiropas vēlētāju sarakstu pārvaldīšana; vēlēšanu rezultātu pasludināšana; kā arī efektīvas informācijas un paraugprakses apmaiņas starp valstu iestādēm nodrošināšana. |
| --- | --- |

(13)

Eiropas Vēlēšanu iestādei, kas īsteno neatkarīgas pilnvaras un kuras locekļiem ir nepieciešamās zināšanas un pieredze, ir būtiska nozīme, lai pārvaldītu Savienības mēroga vēlēšanu apgabalu. Eiropas Vēlēšanu iestādes galvenajiem uzdevumiem būtu jāietver šīs regulas īstenošanas uzraudzība un strīdu izšķiršana saistībā ar Eiropas vēlēšanu likuma kopējiem standartiem; Eiropas vēlētāju sarakstu pārvaldīšana; vēlēšanu rezultātu pasludināšana; kā arī efektīvas informācijas un paraugprakses apmaiņas starp valstu iestādēm nodrošināšana.

| (14) | Lai nodrošinātu, ka Eiropas vēlēšanu vienībām ir pietiekami līdzekļi savu vēstījumu un politisko programmu nodošanai Savienības pilsoņiem, vēlēšanu kampaņai Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā būtu jāsaņem pienācīgs finansējums. |
| --- | --- |

(14)

Lai nodrošinātu, ka Eiropas vēlēšanu vienībām ir pietiekami līdzekļi savu vēstījumu un politisko programmu nodošanai Savienības pilsoņiem, vēlēšanu kampaņai Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā būtu jāsaņem pienācīgs finansējums.

| (15) | Lai mudinātu vēlētājus piedalīties Eiropas Parlamenta vēlēšanās, dalībvalstīm būtu jāparedz balsošana pa pastu, un tās arī varētu atļaut iepriekšēju balsošana ar fizisku klātbūtni un balsošanu uz pilnvaras pamata. Ņemot vērā Padomes ieteikumus šajā sakarā un lai pilnībā izmantotu iespējas, ko sniedz tehnoloģiju attīstība, dalībvalstis varētu arī atļaut balsošanu elektroniski un internetā, vienlaikus nodrošinot elektronisko un interneta sistēmu pieejamību, rezultātu uzticamību ar iespēju veikt atkārtotu skaitīšanu, balsojuma aizklātumu, personas datu aizsardzību saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem un elektronisko un interneta sistēmu izstrādes un ieviešanas pilnīgu pārredzamību; kā arī nodrošināt pieejamību personām ar invaliditāti un visiem pilsoņiem. |
| --- | --- |

(15)

Lai mudinātu vēlētājus piedalīties Eiropas Parlamenta vēlēšanās, dalībvalstīm būtu jāparedz balsošana pa pastu, un tās arī varētu atļaut iepriekšēju balsošana ar fizisku klātbūtni un balsošanu uz pilnvaras pamata. Ņemot vērā Padomes ieteikumus šajā sakarā un lai pilnībā izmantotu iespējas, ko sniedz tehnoloģiju attīstība, dalībvalstis varētu arī atļaut balsošanu elektroniski un internetā, vienlaikus nodrošinot elektronisko un interneta sistēmu pieejamību, rezultātu uzticamību ar iespēju veikt atkārtotu skaitīšanu, balsojuma aizklātumu, personas datu aizsardzību saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem un elektronisko un interneta sistēmu izstrādes un ieviešanas pilnīgu pārredzamību; kā arī nodrošināt pieejamību personām ar invaliditāti un visiem pilsoņiem.

| (16) | Savienības pilsoņiem ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē, jo īpaši balsojot vai kandidējot Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Tiesības balsot un kandidēt, kā arī piekļuve informācijai un balsošanai uz vienlīdzīgiem pamatiem arī būtu jānodrošina visiem pilsoņiem, tostarp personām ar invaliditāti. Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai ļautu visiem Savienības pilsoņiem izmantot tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās, tostarp tiem, kuri dzīvo vai strādā valstīs ārpus Savienības, kuriem nav pastāvīgas dzīvesvietas, kuri ir kļuvuši par bezpajumtniekiem, kuri izcieš cietumsodu Savienībā, vai tiem, kuri dzīvo slēgtās aprūpes iestādēs, piemēram, slimnīcās, psihiatriskajās iestādēs un citās veselības aprūpes iestādēs, veco ļaužu pansionātos, aprūpes namos vai aprūpes iestādēs personām ar invaliditāti. Proti, dalībvalstīm būtu jāievieš atbilstīgi pasākumi, lai cilvēki, kas dzīvo slēgtās aprūpes iestādēs, varētu izmantot savas balsstiesības. Nodrošinot piekļuvi informācijai, balsošanas materiāliem un balsošanas iespējām, būtu jāņem vērā personu ar invaliditāti īpašās vajadzības. |
| --- | --- |

(16)

Savienības pilsoņiem ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē, jo īpaši balsojot vai kandidējot Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Tiesības balsot un kandidēt, kā arī piekļuve informācijai un balsošanai uz vienlīdzīgiem pamatiem arī būtu jānodrošina visiem pilsoņiem, tostarp personām ar invaliditāti. Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai ļautu visiem Savienības pilsoņiem izmantot tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās, tostarp tiem, kuri dzīvo vai strādā valstīs ārpus Savienības, kuriem nav pastāvīgas dzīvesvietas, kuri ir kļuvuši par bezpajumtniekiem, kuri izcieš cietumsodu Savienībā, vai tiem, kuri dzīvo slēgtās aprūpes iestādēs, piemēram, slimnīcās, psihiatriskajās iestādēs un citās veselības aprūpes iestādēs, veco ļaužu pansionātos, aprūpes namos vai aprūpes iestādēs personām ar invaliditāti. Proti, dalībvalstīm būtu jāievieš atbilstīgi pasākumi, lai cilvēki, kas dzīvo slēgtās aprūpes iestādēs, varētu izmantot savas balsstiesības. Nodrošinot piekļuvi informācijai, balsošanas materiāliem un balsošanas iespējām, būtu jāņem vērā personu ar invaliditāti īpašās vajadzības.

| (17) | Minimālais vecums, no kura var izmantot tiesības balsot un tiesības kandidēt, 27 dalībvalstīs ir atšķirīgs — no 16 līdz 18 gadiem. Visā Savienībā būtu jānosaka viens saskaņots vecums, no kāda var gan balsot, gan kandidēt vēlēšanās, lai nodrošinātu līdztiesību un novērstu diskrimināciju piekļuvē vissvarīgākajām pilsoniskajām un politiskajām tiesībām. Neskarot spēkā esošās konstitucionālās sistēmas, kurās noteikts minimālais vecums, no kura var balsot, ir 18 vai 17 gadi, būtu jānosaka, ka minimālais vecums balsošanai ir 16 gadi. Būtu jānosaka, ka minimālais kandidēšanas vecums ir 18 gadi. Visām personām ar invaliditāti neatkarīgi no viņu tiesībspējas un rīcībspējas vajadzētu būt politiskām tiesībām vienlīdzīgi ar citiem. |
| --- | --- |

(17)

Minimālais vecums, no kura var izmantot tiesības balsot un tiesības kandidēt, 27 dalībvalstīs ir atšķirīgs — no 16 līdz 18 gadiem. Visā Savienībā būtu jānosaka viens saskaņots vecums, no kāda var gan balsot, gan kandidēt vēlēšanās, lai nodrošinātu līdztiesību un novērstu diskrimināciju piekļuvē vissvarīgākajām pilsoniskajām un politiskajām tiesībām. Neskarot spēkā esošās konstitucionālās sistēmas, kurās noteikts minimālais vecums, no kura var balsot, ir 18 vai 17 gadi, būtu jānosaka, ka minimālais vecums balsošanai ir 16 gadi. Būtu jānosaka, ka minimālais kandidēšanas vecums ir 18 gadi. Visām personām ar invaliditāti neatkarīgi no viņu tiesībspējas un rīcībspējas vajadzētu būt politiskām tiesībām vienlīdzīgi ar citiem.

| (18) | Termiņi kandidātu sarakstu iesniegšanai Eiropas Parlamenta vēlēšanām un vēlētāju sarakstu izveidei pirms Eiropas vēlēšanām dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Lai nodrošinātu, ka kandidātiem un vēlētājiem visā Savienībā ir pieejams vienāds laiks kampaņām vai pārdomām, un lai veicinātu informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm par vēlētājiem, kandidātu sarakstu iesniegšanas un vēlētāju sarakstu izveides termiņiem vajadzētu būt vienādiem visā Savienībā. |
| --- | --- |

(18)

Termiņi kandidātu sarakstu iesniegšanai Eiropas Parlamenta vēlēšanām un vēlētāju sarakstu izveidei pirms Eiropas vēlēšanām dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Lai nodrošinātu, ka kandidātiem un vēlētājiem visā Savienībā ir pieejams vienāds laiks kampaņām vai pārdomām, un lai veicinātu informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm par vēlētājiem, kandidātu sarakstu iesniegšanas un vēlētāju sarakstu izveides termiņiem vajadzētu būt vienādiem visā Savienībā.

| (19) | Lai nodrošinātu, ka Eiropas politiskās partijas, Eiropas vēlētāju apvienības un citas Eiropas vēlēšanu vienības ir pietiekami pamanāmas, ir vajadzīgi skaidri un pārredzami noteikumi par kampaņu rīkošanu un oficiāliem vēlēšanu materiāliem. Šādiem noteikumiem būtu jāļauj Eiropas politiskajām partijām, Eiropas vēlētāju apvienībām un citām Eiropas vēlēšanu vienībām izmantot jebkāda veida publisko komunikāciju un vēlēšanu kampaņu materiālus. Šādiem noteikumiem būtu jāļauj Eiropas politiskajām partijām, Eiropas vēlētāju apvienībām un citām Eiropas vēlēšanu vienībām norādīt savu saistību jebkāda veida publiskajā saziņā, vēlēšanu kampaņas materiālos un oficiālos vēlēšanu materiālos, piemēram, vēlēšanu zīmēs. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka vēlēšanu kampaņā, kas saistīta ar Savienības mēroga vēlēšanu apgabalu, pret Eiropas politiskajām partijām, Eiropas vēlētāju apvienībai un citām Eiropas vēlēšanu vienībām tiek nodrošināta vienlīdzīga attieksme un un tām sniegtas tādas pašas iespējas. |
| --- | --- |

(19)

Lai nodrošinātu, ka Eiropas politiskās partijas, Eiropas vēlētāju apvienības un citas Eiropas vēlēšanu vienības ir pietiekami pamanāmas, ir vajadzīgi skaidri un pārredzami noteikumi par kampaņu rīkošanu un oficiāliem vēlēšanu materiāliem. Šādiem noteikumiem būtu jāļauj Eiropas politiskajām partijām, Eiropas vēlētāju apvienībām un citām Eiropas vēlēšanu vienībām izmantot jebkāda veida publisko komunikāciju un vēlēšanu kampaņu materiālus. Šādiem noteikumiem būtu jāļauj Eiropas politiskajām partijām, Eiropas vēlētāju apvienībām un citām Eiropas vēlēšanu vienībām norādīt savu saistību jebkāda veida publiskajā saziņā, vēlēšanu kampaņas materiālos un oficiālos vēlēšanu materiālos, piemēram, vēlēšanu zīmēs. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka vēlēšanu kampaņā, kas saistīta ar Savienības mēroga vēlēšanu apgabalu, pret Eiropas politiskajām partijām, Eiropas vēlētāju apvienībai un citām Eiropas vēlēšanu vienībām tiek nodrošināta vienlīdzīga attieksme un un tām sniegtas tādas pašas iespējas.

| (20) | Ar 1976. gada Vēlēšanu aktu tika noteikts vienots vēlēšanu laikposms, un dalībvalstīm tika dotas pilnvaras noteikt precīzu vēlēšanu datumu un laiku šā laikposma ietvaros. Lai vēlēšanām patiešām būtu Viseiropas mērogs, ir vajadzīga viena, visiem kopīga Eiropas nobalsošanas diena. Eiropas Parlamenta vēlēšanas būtu jārīko 9. maijā, Eiropas dienā, kas ir arī 1950. gada 9. maija Šūmaņa deklarācijas gadadiena. Vēlēšanu rezultāti būtu jāpasludina Eiropas Vēlēšanu iestādei un jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(20)

Ar 1976. gada Vēlēšanu aktu tika noteikts vienots vēlēšanu laikposms, un dalībvalstīm tika dotas pilnvaras noteikt precīzu vēlēšanu datumu un laiku šā laikposma ietvaros. Lai vēlēšanām patiešām būtu Viseiropas mērogs, ir vajadzīga viena, visiem kopīga Eiropas nobalsošanas diena. Eiropas Parlamenta vēlēšanas būtu jārīko 9. maijā, Eiropas dienā, kas ir arī 1950. gada 9. maija Šūmaņa deklarācijas gadadiena. Vēlēšanu rezultāti būtu jāpasludina Eiropas Vēlēšanu iestādei un jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (21) | Ja Eiropas Parlamenta deputāts, kas ievēlēts no valsts vēlēšanu apgabaliem, atkāpjas no amata, nomirst vai ja viņa pilnvaras tiek atsauktas, atbrīvojusies vieta būtu jāaizpilda saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā ievēlēto Eiropas Parlamenta deputātu brīvās vietas būtu jāaizpilda nākamajam kandidātam no attiecīgā saraksta. Vajadzētu būt arī iespējai uz laiku aizstāt Eiropas Parlamenta deputātus grūtniecības un dzemdību, paternitātes, bērna kopšanas atvaļinājuma un smagas slimības gadījumā. |
| --- | --- |

(21)

Ja Eiropas Parlamenta deputāts, kas ievēlēts no valsts vēlēšanu apgabaliem, atkāpjas no amata, nomirst vai ja viņa pilnvaras tiek atsauktas, atbrīvojusies vieta būtu jāaizpilda saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā ievēlēto Eiropas Parlamenta deputātu brīvās vietas būtu jāaizpilda nākamajam kandidātam no attiecīgā saraksta. Vajadzētu būt arī iespējai uz laiku aizstāt Eiropas Parlamenta deputātus grūtniecības un dzemdību, paternitātes, bērna kopšanas atvaļinājuma un smagas slimības gadījumā.

| (22) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz tehniskajām prasībām, tostarp attiecībā uz formātu un sniedzamajiem datiem, lai izveidotu Eiropas vēlētāju sarakstu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (7). |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz tehniskajām prasībām, tostarp attiecībā uz formātu un sniedzamajiem datiem, lai izveidotu Eiropas vēlētāju sarakstu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (7).

| (23) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, ieviest noteikumus, kuri vajadzīgi Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanai tiešās vispārējās vēlēšanās saskaņā ar vienotu vēlēšanu procedūru attiecībā uz Savienības mēroga vēlēšanu apgabalu un ar principiem, kas ir kopīgi visām dalībvalstīm, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet paredzamās darbības mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, ieviest noteikumus, kuri vajadzīgi Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanai tiešās vispārējās vēlēšanās saskaņā ar vienotu vēlēšanu procedūru attiecībā uz Savienības mēroga vēlēšanu apgabalu un ar principiem, kas ir kopīgi visām dalībvalstīm, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet paredzamās darbības mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu ievieš noteikumus, kuri vajadzīgi Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanai tiešās vispārējās vēlēšanās saskaņā ar vienotu vēlēšanu procedūru attiecībā uz Savienības mēroga vēlēšanu apgabalu, kas minēta 15. pantā, un principiem, kas ir kopīgi visām dalībvalstīm.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| (1) | “politiskā partija” ir pilsoņu apvienība, kas īsteno politiskus mērķus un kas ir vai nu atzīta, vai dibināta saskaņā ar vismaz vienas dalībvalsts tiesisko kārtību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 (8); un tostarp tās, kas plāno izveidot valsts politisko partiju un/vai valstu vēlētāju apvienību Eiropas koalīciju vai šādai koalīcijai pievienoties, lai iesniegtu kandidātu sarakstu Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā un tajā rīkotu vēlēšanu kampaņu; |
| --- | --- |

(1)

“politiskā partija” ir pilsoņu apvienība, kas īsteno politiskus mērķus un kas ir vai nu atzīta, vai dibināta saskaņā ar vismaz vienas dalībvalsts tiesisko kārtību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 (8); un tostarp tās, kas plāno izveidot valsts politisko partiju un/vai valstu vēlētāju apvienību Eiropas koalīciju vai šādai koalīcijai pievienoties, lai iesniegtu kandidātu sarakstu Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā un tajā rīkotu vēlēšanu kampaņu;

| (2) | “vēlētāju apvienība” ir pilsoņu apvienība, kas īsteno politiskus mērķus un kas nevis ir dibināta kā politiskā partija, bet gan reģistrēta kā pilsoņu apvienība saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem, tostarp tās, kas plāno izveidot valsts politisko partiju un/vai vēlētāju apvienību Eiropas koalīciju vai šādai koalīcijai pievienoties, lai iesniegtu kandidātu sarakstu Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā un tajā rīkotu vēlēšanu kampaņu; |
| --- | --- |

(2)

“vēlētāju apvienība” ir pilsoņu apvienība, kas īsteno politiskus mērķus un kas nevis ir dibināta kā politiskā partija, bet gan reģistrēta kā pilsoņu apvienība saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem, tostarp tās, kas plāno izveidot valsts politisko partiju un/vai vēlētāju apvienību Eiropas koalīciju vai šādai koalīcijai pievienoties, lai iesniegtu kandidātu sarakstu Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā un tajā rīkotu vēlēšanu kampaņu;

| (3) | “valstu politisko partiju un/vai vēlētāju apvienību Eiropas koalīcija” ir vēlēšanu alianse, kas apvieno valstu politiskās partijas un/vai valstu vēlētāju apvienības, kuras ir reģistrētas vismaz ceturtajā daļā dalībvalstu, šo skaitu vajadzības gadījumā noapaļojot līdz nākamajam veselajam skaitlim, un kuras iesniedz kandidātu sarakstu un rīko kampaņas Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā; |
| --- | --- |

(3)

“valstu politisko partiju un/vai vēlētāju apvienību Eiropas koalīcija” ir vēlēšanu alianse, kas apvieno valstu politiskās partijas un/vai valstu vēlētāju apvienības, kuras ir reģistrētas vismaz ceturtajā daļā dalībvalstu, šo skaitu vajadzības gadījumā noapaļojot līdz nākamajam veselajam skaitlim, un kuras iesniedz kandidātu sarakstu un rīko kampaņas Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā;

| (4) | “Eiropas līmeņa politiskā partija” ir valstu politisko partiju politiskā alianse, kas īsteno politiskus mērķus un ir reģistrēta Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādē saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014, lai iesniegtu kandidātu sarakstu Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā un tajā rīkotu vēlēšanu kampaņu; |
| --- | --- |

(4)

“Eiropas līmeņa politiskā partija” ir valstu politisko partiju politiskā alianse, kas īsteno politiskus mērķus un ir reģistrēta Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādē saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014, lai iesniegtu kandidātu sarakstu Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā un tajā rīkotu vēlēšanu kampaņu;

| (5) | “Eiropas vēlētāju apvienība” ir transnacionāla pilsoņu apvienība, kura ir reģistrēta vismaz ceturtajā daļā dalībvalstu un kura pārstāv vismaz 0,02 % no attiecīgo dalībvalstu balsstiesīgajiem iedzīvotājiem, un kura īsteno politiskus mērķus, bet nav dibināta kā Eiropas līmeņa politiskā partija, un kura ir atzīta nolūkā iesniegt kandidātu sarakstu Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā un tajā rīkot vēlēšanu kampaņu; |
| --- | --- |

(5)

“Eiropas vēlētāju apvienība” ir transnacionāla pilsoņu apvienība, kura ir reģistrēta vismaz ceturtajā daļā dalībvalstu un kura pārstāv vismaz 0,02 % no attiecīgo dalībvalstu balsstiesīgajiem iedzīvotājiem, un kura īsteno politiskus mērķus, bet nav dibināta kā Eiropas līmeņa politiskā partija, un kura ir atzīta nolūkā iesniegt kandidātu sarakstu Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā un tajā rīkot vēlēšanu kampaņu;

| (6) | “Eiropas vēlēšanu koalīcija” ir divu vai vairāku Eiropas līmeņa politisko partiju un/vai Eiropas vēlētāju apvienību vēlēšanu alianse, kas iesniedz kandidātu sarakstu Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā un tajā rīko vēlēšanu kampaņu un kam var pievienoties valstu politiskās partijas un/vai valstu vēlētāju apvienības, ar nosacījumu, ka tās nav saistītas ar kādu Eiropas līmeņa politisko partiju; |
| --- | --- |

(6)

“Eiropas vēlēšanu koalīcija” ir divu vai vairāku Eiropas līmeņa politisko partiju un/vai Eiropas vēlētāju apvienību vēlēšanu alianse, kas iesniedz kandidātu sarakstu Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā un tajā rīko vēlēšanu kampaņu un kam var pievienoties valstu politiskās partijas un/vai valstu vēlētāju apvienības, ar nosacījumu, ka tās nav saistītas ar kādu Eiropas līmeņa politisko partiju;

| (7) | “politiskā alianse” ir strukturēta sadarbība starp politiskajām partijām un/vai pilsoņiem saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014; |
| --- | --- |

(7)

“politiskā alianse” ir strukturēta sadarbība starp politiskajām partijām un/vai pilsoņiem saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014;

| (8) | “Eiropas vēlēšanu vienība” ir valstu politisko partiju un/vai vēlētāju apvienību Eiropas koalīcija, Eiropas līmeņa politiskā partija, Eiropas vēlētāju apvienība, Eiropas vēlēšanu koalīcija vai politiskā alianse; |
| --- | --- |

(8)

“Eiropas vēlēšanu vienība” ir valstu politisko partiju un/vai vēlētāju apvienību Eiropas koalīcija, Eiropas līmeņa politiskā partija, Eiropas vēlētāju apvienība, Eiropas vēlēšanu koalīcija vai politiskā alianse;

| (9) | “Savienības mēroga saraksts” ir kandidātu saraksts, kuru Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā iesniegusi Eiropas vēlēšanu vienība. |
| --- | --- |

(9)

“Savienības mēroga saraksts” ir kandidātu saraksts, kuru Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā iesniegusi Eiropas vēlēšanu vienība.

3. pants

Valstu noteikumi

Šī regula nosaka vēlēšanu procedūru Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanai. Jautājumus, kas nav šīs regulas darbības jomā, katrā dalībvalstī reglamentē attiecīgās valsts noteikumi.

Minētie valsts noteikumi neietekmē proporcionalitātes principu, uz kā balstīta balsošanas sistēma.

Tie jebkurā gadījumā nodrošina demokrātisko standartu ievērošanu, kā rezultātā tiek noteiktas demokrātiskas un samērīgas prasības attiecībā uz politiskās partijas vai vēlētāju apvienības reģistrāciju un kandidātu saraksta iesniegšanu valstu vēlēšanu apgabaliem un Savienības mēroga vēlēšanu apgabalam.

4. pants

Tiesības balsot

1.   Ikvienam Savienības pilsonim, kurš sasniedzis 16 gadu vecumu, tostarp personām ar invaliditāti neatkarīgi no viņu tiesībspējas un rīcībspējas, ir tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās, neskarot spēkā esošās konstitucionālās sistēmas, kurās noteikts, ka minimālais balsstiesīgais vecums ir 18 vai 17 gadi.

2.   Eiropas Parlamenta deputātu vēlēšanās, ko rīko dalībvalstu vēlēšanu apgabalos vai Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā, neviens Savienības pilsonis, kurš ir tiesīgs balsot, nekad nebalso vairāk kā vienu reizi.

3.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka par divkāršu balsošanu Eiropas Parlamenta vēlēšanās piemēro iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas.

5. pants

Tiesības kandidēt vēlēšanās

1.   Ikvienam Savienības pilsonim, kurš sasniedzis 18 gadu vecumu, ir tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās vai nu valsts vēlēšanu apgabalā, vai Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā, vai abos.

2.   Jebkurās vēlēšanās, kurās ievēlē Eiropas Parlamentu, neviens Savienības pilsonis, kam ir tiesības kandidēt, nedrīkst kandidēt vairāk kā vienā valsts vēlēšanu apgabalā un netiek iekļauts vairāk kā vienā kādas valsts vēlēšanu apgabala sarakstā vai vairāk kā vienā Savienības mēroga sarakstā.

6. pants

Tiesību balsot izmantošana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visi Savienības pilsoņi, tostarp tie, kas dzīvo vai strādā trešā valstī, tie, kuriem nav pastāvīgas dzīvesvietas, tie, kas dzīvo slēgta tipa aprūpes iestādēs, bezpajumtnieki vai tie, kuri izcieš cietumsodu Savienībā, var izmantot savas tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās.

2.   Attiecībā uz tiem pilsoņiem, kuri izcieš cietumsodu Savienībā, 1. punkts neskar valstu tiesību aktus vai tiesas lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

7. pants

Piekļūstamība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visiem pilsoņiem, tostarp personām ar invaliditāti, ir vienlīdzīga piekļuve attiecīgajiem materiāliem, balsošanas iespējām un vēlēšanu iecirkņiem.

2.   Dalībvalstis, ņemot par pamatu savas valsts balsošanas sistēmas, ievieš atbilstīgus pasākumus, lai personām ar invaliditāti atvieglotu balsošanas tiesību īstenošanu neatkarīgā un aizklātā balsojumā.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka personas ar invaliditāti pēc viņu pieprasījuma balsošanas procesā saņem palīdzību no kādas citas personas, ko persona ar invaliditāti ir izvēlējusies.

8. pants

Balsošana pa pastu

1.   Dalībvalstis Eiropas Parlamenta vēlēšanās nodrošina balsošanu pa pastu, tostarp pilsoņiem, kuri dzīvo trešā valstī, un pieņem pasākumus, ar ko nodrošina balsošanas pa pastu piekļūstamību, jo īpaši personām ar invaliditāti. Dalībvalstis pieņem visus vajadzīgos pasākumus balsošanas uzticamības un aizklātuma nodrošināšanai, kā arī nodrošina personas datu aizsardzību saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem.

2.   Dalībvalstis var paredzēt balsošanai papildu iespējas, izmantojot iepriekšēju fizisku balsošanu, balsošanu uz pilnvaras pamata un balsošanu, izmantojot elektroniskās un interneta sistēmas.

Ja balsošana notiek elektroniski, internetā un uz pilnvaras pamata, dalībvalstis pieņem visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu balsošanas uzticamību, integritāti un aizklātumu, elektronisko un interneta sistēmu izstrādes un ieviešanas pārredzamību, iespēju veikt manuālu vai elektronisku pārskaitīšanu, neapdraudot balsojuma aizklātumu un personas datu aizsardzību saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem.

9. pants

Valstu vēlētāju sarakstu un Eiropas vēlētāju saraksta izveide

1.   Lai atklātu un nepieļautu divkāršu nobalsošanu Eiropas Parlamenta vēlēšanās, termiņš, līdz kuram katrā dalībvalstī izveido vēlētāju sarakstu, ir ne vēlāk kā četrpadsmit nedēļas pirms 19. panta 1. punktā minētās vēlēšanu dienas. Kļūdas vēlētāju sarakstā var labot līdz vēlēšanu dienai.

2.   Lai izveidotu Eiropas vēlētāju sarakstu, valstu kompetentās iestādes sniedz Eiropas Vēlēšanu iestādei visus vajadzīgos datus, ko paredz 18. pants. Kritērijus reģistrēšanai valsts vēlētāju sarakstā reglamentē valsts noteikumi.

3.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka tehniskās prasības, tostarp formātu un datus, kas jāsniedz, lai izveidotu Eiropas vēlētāju sarakstu šā panta 2. punkta īstenošanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 29. pantā minēto konsultēšanās procedūru.

10. pants

Kandidātu izraudzīšanās principi

1.   Visas politiskās partijas, vēlētāju apvienības, vēlēšanu alianses un Eiropas vēlēšanu vienības, kas piedalās Eiropas Parlamenta vēlēšanās, izvēloties savus kandidātus Eiropas Parlamenta vēlēšanām, ievēro demokrātiskās procedūras, pārredzamību un dzimumu līdztiesību, veicot pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka visām tiesīgajām personām ir vienlīdzīgas iespējas tikt ievēlētām, un tādu Eiropas Parlamenta sastāvu, kas atspoguļo Eiropas Savienības daudzveidību. Dzimumu līdztiesību panāk atkarībā no dalībvalstu vēlēšanu sistēmām un jebkurā gadījumā Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā, izmantojot pēc rāvējslēdzēja principa sastādītus sarakstus vai kvotas un nepārkāpjot nebināru cilvēku tiesības.

2.   Politiskās partijas, vēlētāju apvienības vai Eiropas vēlēšanu vienības biedrs var atbildīgajai valsts iestādei vai Eiropas Vēlēšanu iestādei iesniegt pamatotu sūdzību par šajā pantā noteikto demokrātisko procedūru, pārredzamības un dzimumu līdztiesības kritēriju neievērošanu.

11. pants

Kandidātu sarakstu iesniegšana

1.   Termiņš kandidātu sarakstu iesniegšanai Eiropas Parlamenta vēlēšanām ir divpadsmit nedēļas pirms 19. panta 1. punktā minētās vēlēšanu dienas.

2.   Ne vēlāk kā 12 nedēļas pirms vēlēšanu dienas Eiropas vēlēšanu vienības iesniedz Eiropas Vēlēšanu iestādei dokumentu, kurā norādīts, ka visi kandidāti piekrīt viņu iekļaušanai Savienības mēroga sarakstā. Minētajā dokumentā norāda kandidātu vārdus un uzvārdus un viņu personas apliecību vai pasu numurus. Kandidāti paraksta dokumentu, un tajā norāda parakstīšanas datumu un vietu.

12. pants

Vēlēšanu sistēma

1.   Vēlēšanas ir tiešas un vispārējas, un balsošana ir vienlīdzīga, brīva un aizklāta. Katram vēlētājam ir divas balsis, no kurām ar vienu ievēlē Eiropas Parlamenta deputātus valstu vēlēšanu apgabalos un otru izmanto Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanai no Savienības mēroga vēlēšanu apgabala.

2.   Eiropas Parlamenta deputātus valstu vēlēšanu apgabalos un Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā ievēlē kā Savienības pilsoņu pārstāvjus saskaņā ar proporcionālas pārstāvības principu.

3.   Valstu vēlēšanu apgabalos Eiropas Parlamenta deputātus ievēlē, izmantojot jebkuru valsts proporcionālās pārstāvības sistēmu, ko parasti izmanto dalībvalstis.

4.   Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā Eiropas Parlamenta deputātus ievēlē, izmantojot slēgtā saraksta sistēmu.

13. pants

Vēlēšanu procentuālā barjera

1.   Dalībvalstis var noteikt minimālo procentuālo barjeru mandāta iegūšanai. Valsts līmenī minētā barjera nepārsniedz 5 % no kopējā nodoto to balsu skaita, kuras atzītas par derīgām.

2.   Valstu vēlēšanu apgabalos, kuros ir vairāk nekā 60 mandātu, nosaka procentuālo barjeru, kas nav zemāka par 3,5 % no attiecīgajā vēlēšanu apgabalā nodotajām derīgajām balsīm.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētās procentuālās barjeras neskar izņēmumus, kas valsts tiesību aktos paredzēti politiskajām partijām vai vēlētāju apvienībām, kuras pārstāv atzītas nacionālās vai lingvistiskās minoritātes.

4.   Izņēmumu attiecībā uz 2. punktā noteiktajām valsts procentuālajām barjerām piemēro politiskajām partijām vai vēlētāju apvienībām, kas reģistrētas ceturtdaļā dalībvalstu un iegūst vismaz vienu miljonu balsu visā Savienībā, un kuru valsts vēlēšanu zīmē ir iekļauts tās Eiropas vēlēšanu vienības vienotais nosaukums un logotips, ar kuru tās ir saistītas, lai arī vajadzības gadījumā tas ir pielāgots attiecīgo dalībvalstu valodām.

5.   Minimālo procentuālo barjeru mandāta iegūšanai nepiemēro Savienības vēlēšanu apgabalā, kas minēts 15. pantā.

14. pants

Valstu vēlēšanu apgabali

Saskaņā ar konkrēto valsts situāciju un neskarot 15. pantu, katra dalībvalsts var izveidot vienotus vēlēšanu apgabalus Eiropas Parlamenta vēlēšanām vai kā citādi sadalīt savu vēlēšanu teritoriju, ja kopumā netiek ietekmēts balsošanas sistēmas proporcionalitātes princips.

Dalībvalstis var veidot viena deputāta vēlēšanu apgabalus, kas pārstāv lingvistiskās vai etniskās minoritātes, aizjūras zemju valstspiederīgos, tālākos reģionus vai aizjūras teritorijas saskaņā ar valsts noteikumiem, neietekmējot balsošanas sistēmas proporcionālo raksturu.

15. pants

Savienības mēroga vēlēšanu apgabals

1.   Vienu vēlēšanu apgabalu veido visa Eiropas Savienības teritorija, un no tā ievēlē 28 Eiropas Parlamenta deputātus pirmajās Eiropas Parlamenta deputātu vēlēšanās pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

Pēc tam Savienības mēroga vēlēšanu apgabala lielumu Eiropas Parlamenta deputātu vēlēšanām nosaka Eiropadomes lēmums, ar ko nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu.

2.   Ievēlēšana Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā neskar katrā dalībvalstī ievēlētos Eiropas Parlamenta deputātus.

3.   Visas Eiropas vēlēšanu vienības saskaņā ar 2. pantu var iesniegt Eiropas Vēlēšanu iestādei Savienības mēroga sarakstus.

4.   Neviena Eiropas vēlēšanu vienība nedrīkst iesniegt vairāk kā vienu Savienības mēroga sarakstu. Valsts mēroga partija un valsts mēroga vēlētāju apvienība var atbalstīt tikai vienu Savienības mēroga sarakstu.

5.   Uz vēlēšanu zīmēm, kas ietver Savienības mēroga sarakstus, ir attiecīgās Eiropas vēlēšanu vienības nosaukums un logotips.

6.   Kandidātiem, kuri dzīvo trešā valstī, kandidāta dzīvesvieta Savienības mēroga saraksta sastādīšanas nolūkiem ir vieta, kurā kandidāts dzīvojis visvēlāk pirms izbraukšanas no Eiropas Savienības. Kandidātiem, kuri dzimuši un dzīvo trešā valstī, kandidāta dzīvesvieta Savienības mēroga saraksta sastādīšanas nolūkiem ir dalībvalsts, kuras valstspiederīgais ir attiecīgais kandidāts.

7.   Savienības mēroga sarakstos iekļautais kandidātu skaits ir vienāds ar 1. punktā minēto mandātu skaitu.

8.   Savienības mēroga sarakstus sagatavo Eiropas vēlēšanu vienības saskaņā ar 10. panta 1. punktā noteiktajiem principiem.

9.   Lai nodrošinātu ģeogrāfisko līdzsvaru, Savienības mēroga saraksti ir sadalīti iedaļās ar trijām pozīcijām. Katru no šīm trijām pozīcijām aizpilda ar vienu kandidātu no katras no trijām dalībvalstu grupām, kā noteikts I pielikumā un uzskatāmi parādīts II pielikumā.

10.   Kandidātu secība, kuru dzīvesvieta ir dalībvalstī kādā no trijām dalībvalstu grupām, kuras iekļautas I pielikumā, katrā saraksta triju pozīciju sadaļā ir mainīga līdz saraksta pozīcijai, kas atbilst skaitlim, ko iegūst, mandātu kopējo skaitu dalot ar divi, un vajadzības gadījumā iegūto skaitli noapaļo līdz nākamajam veselajam skaitlim.

11.   Kopējo iedzīvotāju skaitu dalībvalstīs, pamatojoties uz jaunākajiem dalībvalstu sniegtajiem datiem, aprēķina Komisija (Eurostat) saskaņā ar metodi, kas noteikta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1260/2013 (9).

12.   Vietu sadalījumu Savienības mēroga sarakstiem, pamatojoties uz apkopotajiem rezultātiem Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā, veic saskaņā ar D’Hondt sistēmu šādi:

| a) | par kandidātiem nodoto balsu skaitu dilstošā secībā norāda slejā; |
| --- | --- |

a)

par kandidātiem nodoto balsu skaitu dilstošā secībā norāda slejā;

| b) | par katru kandidatūru nodoto balsu skaitu dala ar 1, 2, 3 utt., līdz iegūst skaitli, kas atbilst attiecīgā vēlēšanu apgabala vietu skaitam, un rezultātus apkopo tabulā, kura ir līdzīga III pielikumā iekļautajai tabulai. Mandātus piešķir kandidātiem, kuri tabulā ir visaugstākajā pozīcijā, un pozīcijas norāda dilstošā secībā; |
| --- | --- |

b)

par katru kandidatūru nodoto balsu skaitu dala ar 1, 2, 3 utt., līdz iegūst skaitli, kas atbilst attiecīgā vēlēšanu apgabala vietu skaitam, un rezultātus apkopo tabulā, kura ir līdzīga III pielikumā iekļautajai tabulai. Mandātus piešķir kandidātiem, kuri tabulā ir visaugstākajā pozīcijā, un pozīcijas norāda dilstošā secībā;

| c) | ja divas dažādas kandidatūras saņēmušas vienādu punktu skaitu, mandātu piešķir sarakstam ar vislielāko kopējo balsu skaitu. Ja divi kandidāti saņēmuši vienādu balsu skaitu, pirmo mandāta ieguvēju nosaka izlozes kārtībā un pārējos kandidātus sarindo pamīšus. |
| --- | --- |

c)

ja divas dažādas kandidatūras saņēmušas vienādu punktu skaitu, mandātu piešķir sarakstam ar vislielāko kopējo balsu skaitu. Ja divi kandidāti saņēmuši vienādu balsu skaitu, pirmo mandāta ieguvēju nosaka izlozes kārtībā un pārējos kandidātus sarindo pamīšus.

13.   Eiropas un valstu sabiedriskās raidorganizācijas piešķir apraides laiku proporcionāli iepriekšējo vēlēšanu rezultātiem Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā, un minimālo raidlaiku nodrošina katram Savienības mēroga sarakstam.

16. pants

Eiropas vēlēšanu vienību vēlēšanu kampaņu finansēšana

Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 IV un V nodaļas noteikumus mutatis mutandis piemēro Eiropas vēlēšanu vienību vēlēšanu kampaņu finansēšanai.

17. pants

Kopīgie noteikumi par vēlēšanu kampaņām

1.   Vēlēšanu kampaņas sākas ne agrāk kā astoņas nedēļas pirms vēlēšanu dienas.

2.   Vēlēšanu kampaņa nozīmē aicinājumu vēlētājiem nodot savu balsi Eiropas Parlamenta vēlēšanās, kas tiek pausts, izmantojot drukātus vai digitālus materiālus un citus publiskās saziņas veidus, mediju reklāmas un publiskus pasākumus. Vēlēšanu kampaņas materiāli ietver logotipu un atsauci uz Eiropas vēlēšanu vienības, ar kuru valsts partija ir saistīta, manifestu vai programmu.

3.   Vēlēšanu kampaņas materiāli ir piekļūstami personām ar invaliditāti.

4.   Valstu vēlēšanu apgabalos vēlēšanu zīmes, ko izmanto Eiropas Parlamenta vēlēšanās, ir vienotas, nodrošina vienādu redzamību valstu politisko partiju un/vai valstu vēlētāju apvienību nosaukumiem, akronīmiem, simboliem un logotipiem, ja tādi ir, un Eiropas vēlēšanu vienību nosaukumiem, akronīmiem, simboliem un logotipiem, ja tās ir saistītas ar kādu no tām, un tajās norāda kandidātu un attiecīgā gadījumā aizstājēju vārdus un uzvārdus tādā secībā, kādā tie ir iekļauti attiecīgajos kandidātu sarakstos.

5.   Noteikumi par Eiropas Parlamenta vēlēšanu materiālu nosūtīšanu vēlētājiem ir tie paši, ko attiecīgajā dalībvalstī piemēro valsts, reģionālajās un pašvaldību vēlēšanās.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka vēlēšanu kampaņā, kas saistīta ar Savienības mēroga vēlēšanu apgabalu, pret Eiropas vēlēšanu vienībām tiek nodrošināta tāda pati attieksme un tām sniegtas tādas pašas iespējas kā valstu politiskajām partijām un valstu vēlētāju apvienībām.

7.   Dalībvalstis īsteno Eiropas vēlēšanu klusuma periodu 48 stundas pirms vēlēšanu dienas, kura laikā nav atļauts iztaujāt vēlētājus par viņu nodomiem balsot.

18. pants

Kontaktiestādes

1.   Katra dalībvalsts izraugās kontaktiestādi, kas ir atbildīga par nepieciešamo datu apmaiņu ar analogajām iestādēm citās dalībvalstīs un ar Eiropas Vēlēšanu iestādi, kura izveidota saskaņā ar 28. pantu, par vēlētājiem, lai izveidotu Eiropas vēlētāju sarakstu saskaņā ar 9. panta 2. punktu, un par kandidātiem.

2.   Šā panta 1. punktā minētā kontaktiestāde saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem par personas datu aizsardzību ne vēlāk kā sešas nedēļas pirms vēlēšanu dienas sāk attiecīgajām analogajām iestādēm un Eiropas Vēlēšanu iestādei nosūtīt datus, kas norādīti Padomes Direktīvas 93/109/EK (10) 9. un 10. pantā, attiecībā uz Savienības pilsoņiem, kas iekļauti valstu vēlētāju sarakstos un Savienības vēlētāju sarakstā vai kandidē vēlēšanās dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav.

19. pants

Vēlēšanu diena

1.   Eiropas Parlamenta vēlēšanas notiek katra sasaukuma pēdējā gada 9. maijā, kā minēts 20. pantā (“vēlēšanu diena”).

2.   Vēlēšanu iecirkņu darba laikā un pusstundu pirms vēlēšanu iecirkņu atvēršanas ir aizliegtas jebkādas politiskas aktivitātes vēlēšanu iecirkņos vai to tuvumā, neskarot pasākumus, ko dalībvalstīs organizē, lai atzīmētu Eiropas dienu.

3.   Visās dalībvalstīs vēlēšanas beidzas vēlēšanu dienā plkst. 21.00 pēc vietējā laika. Lai ņemtu vērā laika atšķirību, Savienības aizjūras zemēs un teritorijās Eiropas Parlamenta vēlēšanas var notikt Parlamenta sasaukuma pēdējā gada 8. maijā.

4.   Dalībvalstis savus balsu skaitīšanas rezultātus nepublisko ne oficiāli, ne provizoriski, kamēr balsošana nav beigusies dalībvalstī, kuras vēlētāji saskaņā ar 3. punktu balso pēdējie.

5.   Dalībvalstis var pasludināt vēlēšanu dienu par valsts svētku dienu.

20. pants

Vēlēšanu rezultātu noteikšana un publicēšana

1.   Eiropas Vēlēšanu iestāde, pamatojoties uz kontaktiestāžu sniegto informāciju, pasludina vēlēšanu rezultātus Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā un valstu vēlēšanu apgabalos tieši šādā secībā.

2.   Oficiālos vēlēšanu rezultātus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

21. pants

Parlamenta sasaukums un pilnvaras

1.   Piecu gadu termiņš, uz kuru ievēlē Eiropas Parlamenta deputātus, pēc katrām vēlēšanām sākas līdz ar pirmās sesijas atklāšanu (“Parlamenta sasaukums”).

2.   Katra Eiropas Parlamenta deputāta pilnvaru laiks sākas un beidzas saskaņā ar Parlamenta sasaukumu (“mandāts”).

22. pants

Parlamenta sasaukšana

Papildus Līguma par Eiropas Savienības darbību 229. pantā minētajam pienākumam Eiropas Parlaments bez īpaša pieprasījuma sanāk pirmajā otrdienā vienu mēnesi pēc vēlēšanu dienas.

23. pants

Pilnvaru pārbaude

Eiropas Parlaments pārbauda Eiropas Parlamenta deputātu pilnvaras.

Šajā nolūkā tas ņem vērā dalībvalstu oficiāli paziņotos un Eiropas Vēlēšanu iestādes pasludinātos rezultātus.

24. pants

Nesavienojamība

1.   Eiropas Parlamenta deputāta amats nav savienojams ar šādiem amatiem:

| — | dalībvalsts valdības loceklis, |
| --- | --- |

—

dalībvalsts valdības loceklis,

| — | valsts vai reģionālā parlamenta deputāts vai asamblejas ar likumdošanas pilnvarām loceklis, |
| --- | --- |

—

valsts vai reģionālā parlamenta deputāts vai asamblejas ar likumdošanas pilnvarām loceklis,

| — | Eiropas Komisijas loceklis, |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijas loceklis,

| — | Eiropas Savienības Tiesas tiesnesis, ģenerāladvokāts vai tiesas sekretārs, |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības Tiesas tiesnesis, ģenerāladvokāts vai tiesas sekretārs,

| — | Eiropas Centrālās bankas Valdes loceklis, |
| --- | --- |

—

Eiropas Centrālās bankas Valdes loceklis,

| — | Revīzijas palātas loceklis, |
| --- | --- |

—

Revīzijas palātas loceklis,

| — | Eiropas ombuds, |
| --- | --- |

—

Eiropas ombuds,

| — | Ekonomikas un sociālo lietu komitejas loceklis, |
| --- | --- |

—

Ekonomikas un sociālo lietu komitejas loceklis,

| — | Reģionu komitejas loceklis, |
| --- | --- |

—

Reģionu komitejas loceklis,

| — | komiteju vai citu saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību vai Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu izveidotu struktūru loceklis, kura uzdevums ir pārvaldīt Savienības līdzekļus vai pastāvīgi veikt tiešus administratīvus pienākumus, |
| --- | --- |

—

komiteju vai citu saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību vai Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu izveidotu struktūru loceklis, kura uzdevums ir pārvaldīt Savienības līdzekļus vai pastāvīgi veikt tiešus administratīvus pienākumus,

| — | Eiropas Investīciju bankas Direktoru padomes, Vadības komitejas vai personāla loceklis, |
| --- | --- |

—

Eiropas Investīciju bankas Direktoru padomes, Vadības komitejas vai personāla loceklis,

| — | Eiropas Savienības iestādēs vai ar tām saistītās specializētās struktūrās, vai Eiropas Centrālajā bankā strādājošs ierēdnis vai kalpotājs. |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības iestādēs vai ar tām saistītās specializētās struktūrās, vai Eiropas Centrālajā bankā strādājošs ierēdnis vai kalpotājs.

2.   Katra dalībvalsts var papildus pieņemt valsts noteikumus par nesavienojamību ar Eiropas Parlamenta deputāta amatu.

3.   Eiropas Parlamenta deputātus, kuriem sasaukuma laikā kļūst piemērojams 1. un 2. punkts, aizstāj saskaņā ar 27. pantu.

25. pants

Parlamenta ārējie pasākumi

Pēc ievēlēšanas Eiropas Parlamenta deputāti savā dzīvesvietas dalībvalstī izraugās pašvaldību un attiecīgā gadījumā reģionu, no kura viņi piedalīsies Parlamenta ārējos pasākumos.

26. pants

Personīgs un neatkarīgs balsojums

1.   Eiropas Parlamenta deputāti balso individuāli un personīgi. Viņi nepilda nekādus norādījumus un nesaņem saistošus uzdevumus.

2.   Eiropas Parlamenta deputāti no brīža, kad tiek oficiāli paziņota viņu ievēlēšana Eiropas Parlamentā, bauda privilēģijas un imunitāti, ko viņiem piemēro saskaņā ar Protokolu Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam.

27. pants

Atbrīvojušās vietas

1.   Deputāta vieta atbrīvojas, ja Eiropas Parlamenta deputāta pilnvaras beidzas deputāta atkāpšanās, nāves vai mandāta atsaukšanas dēļ.

2.   Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā ievēlēta Eiropas Parlamenta deputāta nāves, atkāpšanās vai mandāta atsaukšanas gadījumā Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties informē Eiropas Vēlēšanu iestādi.

Atbrīvojušos vietu aizpilda nākamais kandidāts no kandidātu saraksta, ko sākotnēji pārstāvēja attiecīgais deputāts, kurš ir nomiris, atkāpies vai atsaukts no amata.

3.   Ievērojot pārējos šīs regulas noteikumus, katra dalībvalsts nosaka piemērotas procedūras, kā uz atlikušo sasaukuma laiku aizpildīt vakances, kas atbrīvojas sasaukuma laikā.

4.   Ja kādas dalībvalsts tiesību aktos paredzēti skaidri noteikumi Eiropas Parlamenta deputāta mandāta atsaukšanai, tad šādā gadījumā mandāts beidzas saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktu noteikumiem. Kompetentās valsts iestādes šo informāciju paziņo Eiropas Parlamentam.

5.   Ja atbrīvojas deputāta vieta deputāta atkāpšanās vai nāves dēļ, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs to nekavējoties paziņo attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm un Eiropas Vēlēšanu iestādei.

6.   Ja Parlaments paziņo, ka atbrīvojusies no Savienības vēlēšanu apgabala ievēlēta deputāta vieta, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Eiropas Vēlēšanu iestādi un to aicina nekavējoties šo vakanci aizpildīt uz atlikušo mandāta laiku.

Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā ievēlēto Eiropas Parlamenta deputātu brīvās vietas aizpilda nākamais kandidāts no attiecīgā saraksta atbilstīgi hierarhiskai secībai.

7.   Pēc attiecīgā deputāta pieprasījuma un ar attiecīgās dalībvalsts vai Eiropas Vēlēšanu iestādes piekrišanu Parlaments var ierosināt attiecīgā deputāta pagaidu aizvietošanu grūtniecības un dzemdību, paternitātes vai bērna kopšanas atvaļinājuma gadījumā vai atvaļinājuma gadījumā smagas slimības dēļ.

Ja kāda no pirmajā daļā minētajiem iemesliem dēļ uz laiku atbrīvojas vieta, attiecīgo deputātu uz sešpadsmit nedēļām uz laiku aizvieto nākamai attiecīgā saraksta kandidāts, kurš var pieņemt lēmumu par atbrīvojušās vietas aizpildīšanu vai neaizpildīšanu. Atteikšanās aizpildīt atbrīvojušos vietu nenozīmē kārtas pozīcijas zaudēšanu attiecīgajā sarakstā attiecībā uz turpmākām brīvajām vietām. Šo sešpadsmit nedēļu termiņu var pagarināt.

28. pants

Eiropas Vēlēšanu iestāde

1.   Ar šo izveido Eiropas Vēlēšanu iestādi (“Eiropas Vēlēšanu iestāde”), lai tā:

| a) | nodrošinātu šīs regulas pareizu īstenošanu, kā arī vadītu un uzraudzītu vēlēšanu procesu Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā; |
| --- | --- |

a)

nodrošinātu šīs regulas pareizu īstenošanu, kā arī vadītu un uzraudzītu vēlēšanu procesu Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā;

| b) | noteiktu procedūru, kas piemērojama sūdzībām saskaņā ar 10. panta 2. punktu attiecībā uz Savienības mēroga vēlēšanu apgabalu; |
| --- | --- |

b)

noteiktu procedūru, kas piemērojama sūdzībām saskaņā ar 10. panta 2. punktu attiecībā uz Savienības mēroga vēlēšanu apgabalu;

| c) | pildītu visas funkcijas, kas saistītas ar vēlēšanu procesu Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā, un sadarbotos ar 18. pantā minētajām kontaktiestādēm; |
| --- | --- |

c)

pildītu visas funkcijas, kas saistītas ar vēlēšanu procesu Savienības mēroga vēlēšanu apgabalā, un sadarbotos ar 18. pantā minētajām kontaktiestādēm;

| d) | pārbaudītu, vai Eiropas vēlēšanu vienības atbilst Savienības mēroga sarakstu iesniegšanas nosacījumiem saskaņā ar 15. pantu; |
| --- | --- |

d)

pārbaudītu, vai Eiropas vēlēšanu vienības atbilst Savienības mēroga sarakstu iesniegšanas nosacījumiem saskaņā ar 15. pantu;

| e) | pārvaldītu Eiropas vēlētāju sarakstu, kas izveidots saskaņā ar 9. pantu; |
| --- | --- |

e)

pārvaldītu Eiropas vēlētāju sarakstu, kas izveidots saskaņā ar 9. pantu;

| f) | pasludinātu vēlēšanu rezultātus saskaņā ar 20. pantu; |
| --- | --- |

f)

pasludinātu vēlēšanu rezultātus saskaņā ar 20. pantu;

| g) | izšķirtu jebkurus strīdus, kas būtu izcēlušies saistībā ar šīs regulas noteikumiem un kas nav strīdi, kuri izriet no valsts noteikumiem, uz kuriem atsaucas šī regula. |
| --- | --- |

g)

izšķirtu jebkurus strīdus, kas būtu izcēlušies saistībā ar šīs regulas noteikumiem un kas nav strīdi, kuri izriet no valsts noteikumiem, uz kuriem atsaucas šī regula.

Eiropas Vēlēšanu iestāde var sniegt palīdzību arī tad, ja rodas grūtības saistībā ar valstu iestāžu iesniegto sarakstu interpretāciju.

2.   Eiropas Vēlēšanu iestāde ir neatkarīga un savas funkcijas pilda, pilnībā ievērojot šo regulu.

3.   Eiropas Vēlēšanu iestāde vienpadsmit nedēļas pirms vēlēšanu dienas izsludina Savienības mēroga sarakstus.

Tā izveido un pārvalda reģistru, kurā ir dažādie Savienības mēroga saraksti, kurus iesniegušas Eiropas vēlēšanu vienības. Informāciju par reģistru dara publiski pieejamu.

Savos lēmumos Eiropas Vēlēšanu iestāde pilnībā ņem vērā pamattiesības balsot un kandidēt vēlēšanās.

4.   Katra dalībvalsts ieceļ vienu Eiropas Vēlēšanu iestādes locekli, ko izraugās no tiesību vai politisko zinātņu profesoru un citu vēlēšanu sistēmu ekspertu vidus, pamatojoties uz viņu profesionālajām īpašībām un ievērojot dzimumu līdzsvaru. Eiropas Vēlēšanu iestādes locekļi atsevišķos balsojumos ar vienkāršu balsu vairākumu ievēlē vadītāju, vadītāja vietnieku un sekretāru. Eiropas Vēlēšanu iestāde cenšas pieņemt lēmumus vienprātīgi. Ja lēmumu nav iespējams pieņemt vienprātīgi, Eiropas Vēlēšanu iestāde pieņem lēmumu ar vienkāršu balsu vairākumu.

Visi Eiropas Vēlēšanu iestādes locekļi ir neatkarīgi savu pienākumu izpildē. Viņi nelūdz un nepieņem iestāžu vai valdību, vai kādu citu struktūru, amatpersonu vai aģentūru norādījumus. Viņi nav Eiropas Parlamenta vai valstu parlamentu esošie vai bijušie deputāti, nedz arī esošie vai bijušie valstu valdību locekļi. Turklāt viņiem nav vēlēšanās iegūta mandāta un viņi nav nevienas Savienības iestādes, Eiropas līmeņa politiskās partijas vai Eiropas vēlētāju apvienības, vai Eiropas līmeņa politiskā fonda ierēdņi vai citi darbinieki.

Eiropas Vēlēšanu iestādes locekļus ieceļ uz pieciem gadiem, un pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi.

5.   Eiropas Vēlēšanu iestādi pārstāv tās vadītājs, kas Iestādes vārdā nodrošina visu Eiropas Vēlēšanu iestādes lēmumu īstenošanu.

Eiropas Vēlēšanu iestādes vadītājs atturas no jebkādām darbībām, kas nav savienojamas ar viņa pienākumiem.

Ja kāds Eiropas Vēlēšanu iestādes loceklis, kas var būt arī vadītājs, vairs neatbilst savu pienākumu pildīšanas nosacījumiem, viņu var atbrīvot no amata ar balsojumu, ja par to nobalso vismaz trīs piektdaļas Eiropas Vēlēšanu iestādes locekļu, pamatojoties uz ziņojumu, kurā izklāstīts argumentēts atbrīvošanas priekšlikums.

Eiropas Vēlēšanu iestādes piecu gadu pilnvaru termiņš sākas divarpus gadus pēc Parlamenta sasaukuma sākuma. Eiropas Vēlēšanu iestādes pirmais pilnvaru termiņš sākas iespējami drīz pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

Vakanci Eiropas Vēlēšanu iestādē, kas radusies atkāpšanās, pensionēšanās, atlaišanas vai nāves dēļ, aizpilda saskaņā ar to pašu procedūru, ko piemēro sākotnējai iecelšanai amatā.

6.   Eiropas Vēlēšanu iestādei ir juridiskas personas statuss, un tās rīcībā ir tās funkciju veikšanai nepieciešamās biroja telpas, personāls, pakalpojumi un administratīvā atbalsta aprīkojums.

7.   Deviņu mēnešu laikā pēc Eiropas vēlēšanām Eiropas Vēlēšanu iestāde iesniedz Eiropas Parlamentam ziņojumu par Eiropas vēlēšanu norisi, šīs regulas īstenošanu un tās mērķu sasniegšanu.

8.   Eiropas Vēlēšanu iestādes izmaksas, tostarp tās locekļu atalgojumu, finansē ar apropriācijām no Savienības vispārējā budžeta.

Budžeta apropriācijām jābūt pietiekami lielām, lai nodrošinātu Eiropas Vēlēšanu iestādes pilnīgu un neatkarīgu darbību. Eiropas Vēlēšanu iestādes vadītājs iesniedz Eiropas Parlamentam Iestādes budžeta plāna projektu, ko dara publiski pieejamu. Kredītrīkotāja pilnvaras rīkoties ar šīm apropriācijām Eiropas Parlaments deleģē Eiropas Vēlēšanu iestādes vadītājam.

29. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

30. pants

Atcelšana

1.   Tiek atcelts Akts par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās, kurš pievienots Padomes Lēmumam 76/787/EOTK/EEK, Euratom.

2.   Atsauces uz atcelto Aktu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

31. pants

Pārskatīšanas klauzula

Ne vēlāk kā vienu gadu pēc katrām Eiropas vēlēšanām Eiropas Parlaments, apspriedies ar Eiropas Vēlēšanu iestādi, iesniedz ziņojumu par šīs regulas vispārējo darbību, kam vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu šīs regulas grozīšanai.

32. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šī regula stājas spēkā tā mēneša pirmajā datumā, kas seko pēc regulas apstiprināšanas dalībvalstīs saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām.

2.   Dalībvalstis paziņo Padomes Ģenerālsekretariātam par savas valsts procedūru pabeigšanu.

I. PIELIKUMS

TABULA — 27 ES DALĪBVALSTU IEDALĪJUMS KATEGORIJĀS PĒC IEDZĪVOTĀJU SKAITA

| Kategorijas | Dalībvalsts | Iedzīvotāju kopskaits |
| --- | --- | --- |
| A grupa


  (37,9 miljoni — 83,1 miljons) | Vācija | 83 166 711 |
| Francija | 67 320 216 |
| Itālija | 59 641 488 |
| Spānija | 47 332 614 |
| Polija | 37 958 138 |
| B grupa


  (6,9 miljoni — 19,3 miljoni) | Rumānija | 19 328 838 |
| Nīderlande | 17 407 585 |
| Beļģija | 11 522 440 |
| Grieķija | 10 718 565 |
| Čehija | 10 693 939 |
| Zviedrija | 10 327 589 |
| Portugāle | 10 295 909 |
| Ungārija | 9 769 526 |
| Austrija | 8 901 064 |
| Bulgārija | 6 951 482 |
| C grupa


  (0,5 miljoni — 5,8 miljoni) | Dānija | 5 822 763 |
| Somija | 5 525 292 |
| Slovākija | 5 457 873 |
| Īrija | 4 964 440 |
| Horvātija | 4 058 165 |
| Lietuva | 2 794 090 |
| Slovēnija | 2 095 861 |
| Latvija | 1 907 675 |
| Igaunija | 1 328 976 |
| Kipra | 888 005 |
| Luksemburga | 626 108 |
| Malta | 514 564 |

Kategorijas

Dalībvalsts

Iedzīvotāju kopskaits

A grupa

(37,9 miljoni — 83,1 miljons)

Vācija

83 166 711

Francija

67 320 216

Itālija

59 641 488

Spānija

47 332 614

Polija

37 958 138

B grupa

(6,9 miljoni — 19,3 miljoni)

Rumānija

19 328 838

Nīderlande

17 407 585

Beļģija

11 522 440

Grieķija

10 718 565

Čehija

10 693 939

Zviedrija

10 327 589

Portugāle

10 295 909

Ungārija

9 769 526

Austrija

8 901 064

Bulgārija

6 951 482

C grupa

(0,5 miljoni — 5,8 miljoni)

Dānija

5 822 763

Somija

5 525 292

Slovākija

5 457 873

Īrija

4 964 440

Horvātija

4 058 165

Lietuva

2 794 090

Slovēnija

2 095 861

Latvija

1 907 675

Igaunija

1 328 976

Kipra

888 005

Luksemburga

626 108

Malta

514 564

Avots: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tps00001/default/table?lang=en

II PIELIKUMS

Praktisks Savienības mēroga saraksta piemērs, izmantojot triju kategoriju grupu ar 28 mandātiem.

A1, A2, A3, A4, A5, B1, B2, B3, B4, B5, B7, B8, B9, B10, C1, C2, C3, C4, C5, C6, C7, C8, C9, C10, C11, C12 ir piemēri ar kandidātiem no dalībvalstīm (kategorijas veidotas pēc iedzīvotāju skaita)

| Savienības mēroga saraksta piemērs |
| --- |
| Iedaļas | Pozīcijas numurs | Kandidātu iedaļas |
| 1. iedaļa | 1 | A1 |
| 2 | B7 |
| 3 | C7 |
| 2. iedaļa | 4 | B10 |
| 5 | C5 |
| 6 | A3 |
| 3. iedaļa | 7 | A2 |
| 8 | C3 |
| 9 | B7 |
| 4. iedaļa | 10 | B5 |
| 11 | C3 |
| 12 | A4 |
| 5. iedaļa | 13 | A5 |
| 14 | C12 |
| 15 | B9 |
| 6. iedaļa | 16 | A4 |
| 17 | A2 |
| 18 | B2 |
| 7. iedaļa | 19 | B3 |
| 20 | A1 |
| 21 | B8 |
| 8. iedaļa | 22 | C1 |
| 23 | C2 |
| 24 | B4 |
| 9. iedaļa | 25 | A5 |
| 26 | C8 |
| 27 | B1 |
| 10. iedaļa | 28 | B7 |

Savienības mēroga saraksta piemērs

Iedaļas

Pozīcijas numurs

Kandidātu iedaļas

1. iedaļa

1

A1

2

B7

3

C7

2. iedaļa

4

B10

5

C5

6

A3

3. iedaļa

7

A2

8

C3

9

B7

4. iedaļa

10

B5

11

C3

12

A4

5. iedaļa

13

A5

14

C12

15

B9

6. iedaļa

16

A4

17

A2

18

B2

7. iedaļa

19

B3

20

A1

21

B8

8. iedaļa

22

C1

23

C2

24

B4

9. iedaļa

25

A5

26

C8

27

B1

10. iedaļa

28

B7

III PIELIKUMS

Praktisks piemērs — D’Hondt metode

Praktisks piemērs: 1 000 000 derīgas balsis, nodotas vēlēšanu apgabalā, no kura ievēlē 5 deputātus.

A (350 000 balsis), B (300 000 balsis), C (150 000 balsis), D (100 000 balsis), E (70 000 balsis), F (30 000 balsis)

| Sadalījums | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 350 000 | 175 000 | 116 666 | 87 500 | 70 000 |
| B | 300 000 | 150 000 | 100 000 | 75 000 | 60 000 |
| C | 150 000 | 75 000 | 50 000 | 37 500 | 30 000 |
| D | 100 000 | 50 000 | 33 333 | 25 000 | 20 000 |
| E | 70 000 | 35 000 | 23 333 | 17 500 | 14 000 |
| F | 30 000 | 15 000 | 10 000 | 7 500 | 6 000 |

Sadalījums

1

2

3

4

5

A

350 000

175 000

116 666

87 500

70 000

B

300 000

150 000

100 000

75 000

60 000

C

150 000

75 000

50 000

37 500

30 000

D

100 000

50 000

33 333

25 000

20 000

E

70 000

35 000

23 333

17 500

14 000

F

30 000

15 000

10 000

7 500

6 000

Attiecīgi A iegūst 2 mandātus, B —2 mandātus un C —1 mandātu.

---

(1)  OV L 278, 8.10.1976., 5. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 76/787/EOTK, EEK, Euratom (1976. gada 20. septembris) (OV L 278, 8.10.1976., 1. lpp.).

2

Euratom

(3)  Padomes Lēmums 2002/772/EK, Euratom (2002. gada 25. jūnijs un 23. septembris), ar ko groza Aktu par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās, kurš pievienots Padomes Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom (OV L 283, 21.10.2002., 1. lpp.).

3

Euratom

Euratom

(4)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2018/994 (2018. gada 13. jūlijs), ar ko groza Aktu par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās, kurš pievienots Padomes 1976. gada 20. septembra Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom (OV L 178, 16.7.2018., 1. lpp.). Zaudējis spēku.

4

Euratom

Euratom

(5)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Demokrātijas rīcības plāns” (COM(2020)0790).

5

(6)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).”

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 (2014. gada 22. oktobris) par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (OV L 317, 4.11.2014., 1. lpp.)

8

Euratom

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1260/2013 (2013. gada 20. novembris) par Eiropas demogrāfijas statistiku (OV L 330, 10.12.2013., 39. lpp.).

9

(10)  Padomes Direktīva 93/109/EK (1993. gada 6. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav (OV L 329, 30.12.1993., 34. lpp.).

10

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/199 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/199

---

P9_TA(2022)0130

Grozījumu izdarīšana Regulas (ES) 2019/1021 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem IV un V pielikumā ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1021 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem IV un V pielikumu (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 465/18)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Pušu konferencē, kas noritēja no 2015. gada 4. līdz 15. maijam, tika nolemts konvencijas A pielikumā iekļaut pentahlorfenolu, tā sāļus un esterus (turpmāk “pentahlorfenols”). Konvencijas 9. Pušu konferencē, kas noritēja no 2019. gada 29. aprīļa līdz 10. maijam, tika nolemts konvencijas A pielikumā iekļaut dikofolu, kā arī perfluoroktānskābi (PFOA), tās sāļus un ar PFOA saistītus savienojumus. Ņemot vērā minētos konvencijas grozījumus un lai nodrošinātu, ka atkritumi, kas satur minētās vielas, tiek apsaimniekoti saskaņā ar konvencijas noteikumiem, ir jāgroza arī Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikums, minētajos pielikumos iekļaujot pentahlorfenolu, dikofolu un perfluoroktānskābi (PFOA), tās sāļus un ar PFOA saistītos savienojumus un norādot to attiecīgās robežkoncentrācijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Pušu konferencē, kas noritēja no 2015. gada 4. līdz 15. maijam, tika nolemts konvencijas A pielikumā iekļaut pentahlorfenolu, tā sāļus un esterus (turpmāk “pentahlorfenols”). Konvencijas 9. Pušu konferencē, kas noritēja no 2019. gada 29. aprīļa līdz 10. maijam, tika nolemts konvencijas A pielikumā iekļaut dikofolu, kā arī perfluoroktānskābi (PFOA), tās sāļus un ar PFOA saistītus savienojumus. Ņemot vērā minētos konvencijas grozījumus un lai nodrošinātu, ka atkritumi, kas satur minētās vielas, tiek apsaimniekoti saskaņā ar konvencijas noteikumiem, ir jāgroza arī Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikums, minētajos pielikumos iekļaujot pentahlorfenolu, dikofolu un perfluoroktānskābi (PFOA), tās sāļus un ar PFOA saistītos savienojumus un norādot to attiecīgās robežkoncentrācijas.

| (2) | Pušu konferencē, kas noritēja no 2015. gada 4. līdz 15. maijam, tika nolemts konvencijas A pielikumā iekļaut pentahlorfenolu, tā sāļus un esterus (turpmāk “pentahlorfenols”). Konvencijas 9. Pušu konferencē, kas noritēja no 2019. gada 29. aprīļa līdz 10. maijam, tika nolemts konvencijas A pielikumā iekļaut dikofolu, kā arī perfluoroktānskābi (PFOA), tās sāļus un ar PFOA saistītus savienojumus. Ņemot vērā minētos konvencijas grozījumus un lai nodrošinātu, ka atkritumi, kas satur minētās vielas, tiek apsaimniekoti saskaņā ar konvencijas noteikumiem, ir jāgroza arī Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikums, minētajos pielikumos iekļaujot pentahlorfenolu, dikofolu un perfluoroktānskābi (PFOA), tās sāļus un ar PFOA saistītos savienojumus un norādot
  arī
  to attiecīgās robežkoncentrācijas. |
| --- | --- |

(2)

Pušu konferencē, kas noritēja no 2015. gada 4. līdz 15. maijam, tika nolemts konvencijas A pielikumā iekļaut pentahlorfenolu, tā sāļus un esterus (turpmāk “pentahlorfenols”). Konvencijas 9. Pušu konferencē, kas noritēja no 2019. gada 29. aprīļa līdz 10. maijam, tika nolemts konvencijas A pielikumā iekļaut dikofolu, kā arī perfluoroktānskābi (PFOA), tās sāļus un ar PFOA saistītus savienojumus. Ņemot vērā minētos konvencijas grozījumus un lai nodrošinātu, ka atkritumi, kas satur minētās vielas, tiek apsaimniekoti saskaņā ar konvencijas noteikumiem, ir jāgroza arī Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikums, minētajos pielikumos iekļaujot pentahlorfenolu, dikofolu un perfluoroktānskābi (PFOA), tās sāļus un ar PFOA saistītos savienojumus un norādot
  arī
  to attiecīgās robežkoncentrācijas.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Pentahlorfenols Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 850/2004 (23) IV un V pielikumā jau bija iekļauts ar Komisijas Regulu (ES) 2019/636 (24), IV pielikumā nosakot vērtību 100 mg/kg un V pielikumā – vērtību 1 000  mg/kg. Regula (EK) Nr. 850/2004 tika atcelta ar Regulu (ES) 2019/1021, bet pentahlorfenols no minētās regulas nejauši tika izlaists. Tāpēc Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikums ir jāgroza, lai tajos iekļautu pentahlorfenolu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Pentahlorfenols Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 850/2004 (23) IV un V pielikumā jau bija iekļauts ar Komisijas Regulu (ES) 2019/636 (24), IV pielikumā nosakot vērtību 100 mg/kg un V pielikumā – vērtību 1 000  mg/kg. Regula (EK) Nr. 850/2004 tika atcelta ar Regulu (ES) 2019/1021, bet pentahlorfenols no minētās regulas nejauši tika izlaists. Tāpēc Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikums ir jāgroza, lai tajos iekļautu pentahlorfenolu.

| (3) | Pentahlorfenols Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 850/2004 (23) IV un V pielikumā jau bija iekļauts ar Komisijas Regulu (ES) 2019/636 (24), IV pielikumā nosakot vērtību 100 mg/kg un V pielikumā – vērtību 1 000  mg/kg. Regula (EK) Nr. 850/2004 tika atcelta ar Regulu (ES) 2019/1021, bet pentahlorfenols no minētās regulas nejauši tika izlaists. Tāpēc Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikums ir jāgroza, lai tajos
  tagad
  iekļautu pentahlorfenolu. |
| --- | --- |

(3)

Pentahlorfenols Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 850/2004 (23) IV un V pielikumā jau bija iekļauts ar Komisijas Regulu (ES) 2019/636 (24), IV pielikumā nosakot vērtību 100 mg/kg un V pielikumā – vērtību 1 000  mg/kg. Regula (EK) Nr. 850/2004 tika atcelta ar Regulu (ES) 2019/1021, bet pentahlorfenols no minētās regulas nejauši tika izlaists. Tāpēc Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikums ir jāgroza, lai tajos
  tagad
  iekļautu pentahlorfenolu.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikumā jau ir noteiktas robežkoncentrācijas šādām vielām vai vielu grupām: a) tetrabromdifenilētera, pentabromdifenilētera, heksabromdifenilētera, heptabromdifenilētera un dekabromdifenilētera (izņemot pēdējo, kas nav iekļauts minētās regulas V pielikumā) summārā koncentrācija, b) heksabromciklododekāns; c) hloralkāni C10-C13 (īsās ķēdes hlorparafīni) (SCCP) un d) polihlorētie dibenz-p-dioksīni un polihlorētie dibenzfurāni (PHDD/PHDF). Atbilstīgi Regulas (ES) 2019/1021 15. panta 2. punktam ir lietderīgi IV pielikumā noteiktās minēto vielu robežkoncentrācijas grozīt, lai to robežvērtības pielāgotu zinātnes un tehnikas progresam. Lai nodrošinātu saskanību ar Regulas (ES) 2019/1021 IV pielikumā uzskaitītajiem polibromdifenilēteriem (PBDE), dekabromdifenilēteris būtu jāpievieno minētās regulas V pielikuma trešajā slejā uzskaitītajiem PBDE. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikumā jau ir noteiktas robežkoncentrācijas šādām vielām vai vielu grupām: a) tetrabromdifenilētera, pentabromdifenilētera, heksabromdifenilētera, heptabromdifenilētera un dekabromdifenilētera (izņemot pēdējo, kas nav iekļauts minētās regulas V pielikumā) summārā koncentrācija, b) heksabromciklododekāns; c) hloralkāni C10-C13 (īsās ķēdes hlorparafīni) (SCCP) un d) polihlorētie dibenz-p-dioksīni un polihlorētie dibenzfurāni (PHDD/PHDF). Atbilstīgi Regulas (ES) 2019/1021 15. panta 2. punktam ir lietderīgi IV pielikumā noteiktās minēto vielu robežkoncentrācijas grozīt, lai to robežvērtības pielāgotu zinātnes un tehnikas progresam. Lai nodrošinātu saskanību ar Regulas (ES) 2019/1021 IV pielikumā uzskaitītajiem polibromdifenilēteriem (PBDE), dekabromdifenilēteris būtu jāpievieno minētās regulas V pielikuma trešajā slejā uzskaitītajiem PBDE.

| (4) | Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikumā jau ir noteiktas robežkoncentrācijas šādām vielām vai vielu grupām: a) tetrabromdifenilētera, pentabromdifenilētera, heksabromdifenilētera, heptabromdifenilētera un dekabromdifenilētera (izņemot pēdējo, kas nav iekļauts minētās regulas V pielikumā) summārā koncentrācija, b) heksabromciklododekāns; c) hloralkāni C10-C13 (īsās ķēdes hlorparafīni) (SCCP) un d) polihlorētie dibenz-p-dioksīni un polihlorētie dibenzfurāni (PHDD/PHDF). Atbilstīgi Regulas (ES) 2019/1021 15. panta 2. punktam ir lietderīgi IV pielikumā noteiktās minēto vielu robežkoncentrācijas grozīt, lai to robežvērtības pielāgotu
  atbilstoši
  zinātnes un tehnikas progresam. Lai nodrošinātu saskanību ar Regulas (ES) 2019/1021 IV pielikumā uzskaitītajiem polibromdifenilēteriem (PBDE), dekabromdifenilēteris būtu jāpievieno minētās regulas V pielikuma trešajā slejā uzskaitītajiem PBDE. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikumā jau ir noteiktas robežkoncentrācijas šādām vielām vai vielu grupām: a) tetrabromdifenilētera, pentabromdifenilētera, heksabromdifenilētera, heptabromdifenilētera un dekabromdifenilētera (izņemot pēdējo, kas nav iekļauts minētās regulas V pielikumā) summārā koncentrācija, b) heksabromciklododekāns; c) hloralkāni C10-C13 (īsās ķēdes hlorparafīni) (SCCP) un d) polihlorētie dibenz-p-dioksīni un polihlorētie dibenzfurāni (PHDD/PHDF). Atbilstīgi Regulas (ES) 2019/1021 15. panta 2. punktam ir lietderīgi IV pielikumā noteiktās minēto vielu robežkoncentrācijas grozīt, lai to robežvērtības pielāgotu
  atbilstoši
  zinātnes un tehnikas progresam. Lai nodrošinātu saskanību ar Regulas (ES) 2019/1021 IV pielikumā uzskaitītajiem polibromdifenilēteriem (PBDE), dekabromdifenilēteris būtu jāpievieno minētās regulas V pielikuma trešajā slejā uzskaitītajiem PBDE.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Noturīgo organisko piesārņotāju izvērtēšanas komiteja (POPRC) ir ierosinājusi perfluorheksānsulfonskābi (PFHxS), tās sāļus un ar PFHxS saistītus savienojumus iekļaut Konvencijas A pielikumā bez īpašiem izņēmumiem

   (5a)

  pēc riska profila un riska pārvaldības novērtējuma pabeigšanas attiecībā uz šīm vielām. Lēmumu iekļaut PFHxS, tās sāļus un ar PFHxS saistītus savienojumus ir paredzēts pieņemt Stokholmas Konvencijas pušu 10. konferencē (COP-10), kas sākotnēji bija paredzēta 2021. gada jūlijā un tagad saistībā ar Covid-19 pandēmijas negatīvo gaitu daudzās Eiropas valstīs ir plānota 2022. gada jūnijā. Tāpēc attiecībā uz Konvencijas mērķiem un pamatojoties uz pašreizējo ietekmes novērtējumu

   (5b)

  un lai nodrošinātu, ka atkritumus, kas satur minētās vielas, apsaimnieko saskaņā ar konvencijas noteikumiem, ir lietderīgi jau tagad grozīt Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikumu, minētajos pielikumos iekļaujot perfluorheksānsulfonskābi (PFHxS), tās sāļus un ar PFHxS saistītus savienojumus un norādot to attiecīgās robežkoncentrācijas. Komisijai šie IV un V pielikuma grozījumi būtu jāatspoguļo citos Regulas (ES) 2019/1021 pielikumos, lai nodrošinātu konsekvenci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Noturīgo organisko piesārņotāju izvērtēšanas komiteja (POPRC) ir ierosinājusi perfluorheksānsulfonskābi (PFHxS), tās sāļus un ar PFHxS saistītus savienojumus iekļaut Konvencijas A pielikumā bez īpašiem izņēmumiem

   (5a)

  pēc riska profila un riska pārvaldības novērtējuma pabeigšanas attiecībā uz šīm vielām. Lēmumu iekļaut PFHxS, tās sāļus un ar PFHxS saistītus savienojumus ir paredzēts pieņemt Stokholmas Konvencijas pušu 10. konferencē (COP-10), kas sākotnēji bija paredzēta 2021. gada jūlijā un tagad saistībā ar Covid-19 pandēmijas negatīvo gaitu daudzās Eiropas valstīs ir plānota 2022. gada jūnijā. Tāpēc attiecībā uz Konvencijas mērķiem un pamatojoties uz pašreizējo ietekmes novērtējumu

   (5b)

  un lai nodrošinātu, ka atkritumus, kas satur minētās vielas, apsaimnieko saskaņā ar konvencijas noteikumiem, ir lietderīgi jau tagad grozīt Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikumu, minētajos pielikumos iekļaujot perfluorheksānsulfonskābi (PFHxS), tās sāļus un ar PFHxS saistītus savienojumus un norādot to attiecīgās robežkoncentrācijas. Komisijai šie IV un V pielikuma grozījumi būtu jāatspoguļo citos Regulas (ES) 2019/1021 pielikumos, lai nodrošinātu konsekvenci.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Ierosinātās robežkoncentrācijas Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikumā ir noteiktas, izmantojot to pašu metodiku, kas tika izmantota robežkoncentrāciju noteikšanai Regulas (EK) Nr. 850/2004 IV un V pielikuma iepriekšējos grozījumos. Ierosinātajām robežkoncentrācijām būtu
  jāsasniedz mērķis
  nodrošināt cilvēka veselības un vides augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar attiecīgo vielu iznīcināšanu vai neatgriezenisku pārveidošanu. Nosakot minētās robežvērtības, būtu jāņem vērā arī plašāks rīcībpolitiskais mērķis
  panākt klimatneitrālu
  aprites ekonomiku, kas nostiprināts Eiropas zaļajā kursā (26). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Ierosinātās robežkoncentrācijas Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikumā ir noteiktas, izmantojot to pašu metodiku, kas tika izmantota robežkoncentrāciju noteikšanai Regulas (EK) Nr. 850/2004 IV un V pielikuma iepriekšējos grozījumos. Ierosinātajām robežkoncentrācijām būtu
  jāsasniedz mērķis
  nodrošināt cilvēka veselības un vides augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar attiecīgo vielu iznīcināšanu vai neatgriezenisku pārveidošanu. Nosakot minētās robežvērtības, būtu jāņem vērā arī plašāks rīcībpolitiskais mērķis
  panākt klimatneitrālu
  aprites ekonomiku, kas nostiprināts Eiropas zaļajā kursā (26).

| (6) | Ierosinātās robežkoncentrācijas Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikumā ir noteiktas, izmantojot to pašu metodiku, kas tika izmantota robežkoncentrāciju noteikšanai Regulas (EK) Nr. 850/2004 IV un V pielikuma iepriekšējos grozījumos. Ierosinātajām robežkoncentrācijām būtu
  jābalstās uz piesardzības principu, kā noteikts Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD), un to mērķim vajadzētu būt, ja iespējams, novērst NOP nokļūšanu vidē, lai sasniegtu mērķi
  nodrošināt cilvēka veselības un vides augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar attiecīgo vielu iznīcināšanu vai neatgriezenisku pārveidošanu. Nosakot minētās robežvērtības, būtu jāņem vērā arī plašāks rīcībpolitiskais mērķis
  sasniegt nulles piesārņojuma mērķi attiecībā uz vidi bez toksikantiem, palielināt reciklēšanu, samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, izstrādāt netoksisku materiālu aprites ciklus, kuros aizliegtas vielas nebūtu no jauna jāievieš ES tirgū, izmantojot reciklēšanas darbības, un panākt
  aprites ekonomiku, kas nostiprināts Eiropas zaļajā kursā (26). |
| --- | --- |

(6)

Ierosinātās robežkoncentrācijas Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikumā ir noteiktas, izmantojot to pašu metodiku, kas tika izmantota robežkoncentrāciju noteikšanai Regulas (EK) Nr. 850/2004 IV un V pielikuma iepriekšējos grozījumos. Ierosinātajām robežkoncentrācijām būtu
  jābalstās uz piesardzības principu, kā noteikts Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD), un to mērķim vajadzētu būt, ja iespējams, novērst NOP nokļūšanu vidē, lai sasniegtu mērķi
  nodrošināt cilvēka veselības un vides augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar attiecīgo vielu iznīcināšanu vai neatgriezenisku pārveidošanu. Nosakot minētās robežvērtības, būtu jāņem vērā arī plašāks rīcībpolitiskais mērķis
  sasniegt nulles piesārņojuma mērķi attiecībā uz vidi bez toksikantiem, palielināt reciklēšanu, samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, izstrādāt netoksisku materiālu aprites ciklus, kuros aizliegtas vielas nebūtu no jauna jāievieš ES tirgū, izmantojot reciklēšanas darbības, un panākt
  aprites ekonomiku, kas nostiprināts Eiropas zaļajā kursā (26).

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikumā noteiktajām robežkoncentrācijām vajadzētu būt saskaņotām un būtu jāpalīdz īstenot Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija. Ceļā uz vidi, kas brīva no toksikantiem”, kurā ierosināts visaptverošs darbību kopums nolūkā risināt perfluoralkoksialkilvielu un polifluoralkoksialkilvielu izmantošanu un piesārņojumu ar tām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Regulas (ES) 2019/1021 IV un V pielikumā noteiktajām robežkoncentrācijām vajadzētu būt saskaņotām un būtu jāpalīdz īstenot Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija. Ceļā uz vidi, kas brīva no toksikantiem”, kurā ierosināts visaptverošs darbību kopums nolūkā risināt perfluoralkoksialkilvielu un polifluoralkoksialkilvielu izmantošanu un piesārņojumu ar tām.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

6.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6b) | Lai novērstu piesārņotu atkritumu sajaukšanos ar citiem atkritumiem vai materiāliem un lai nodrošinātu noturīgus organiskos piesārņotājus saturošu atkritumu labāku izsekojamību un efektīvu apstrādi, ir jānovērš neatbilstība starp noteikumiem, kas sākotnēji bija izklāstīti Regulā (EK) Nr. 850/2004, kura tagad atcelta ar Regulu (ES) 2019/1021, par atkritumiem, kas satur noturīgus organiskos piesārņotājus, un noteikumiem, kas ieviesti vēlāk. Tāpēc Komisijai būtu jānovērtē, vai ir lietderīgi atzīt, ka atkritumi, kas satur noturīgus organiskos piesārņotājus, kuri pārsniedz Regulas (ES) 2019/1021 IV pielikumā noteiktās robežkoncentrācijas, ir klasificējami kā bīstami, un vajadzības gadījumā nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu, lai attiecīgi grozītu Direktīvu 2009/98/EK vai Lēmumu 2014/955/ES, vai abus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6b)

Lai novērstu piesārņotu atkritumu sajaukšanos ar citiem atkritumiem vai materiāliem un lai nodrošinātu noturīgus organiskos piesārņotājus saturošu atkritumu labāku izsekojamību un efektīvu apstrādi, ir jānovērš neatbilstība starp noteikumiem, kas sākotnēji bija izklāstīti Regulā (EK) Nr. 850/2004, kura tagad atcelta ar Regulu (ES) 2019/1021, par atkritumiem, kas satur noturīgus organiskos piesārņotājus, un noteikumiem, kas ieviesti vēlāk. Tāpēc Komisijai būtu jānovērtē, vai ir lietderīgi atzīt, ka atkritumi, kas satur noturīgus organiskos piesārņotājus, kuri pārsniedz Regulas (ES) 2019/1021 IV pielikumā noteiktās robežkoncentrācijas, ir klasificējami kā bīstami, un vajadzības gadījumā nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu, lai attiecīgi grozītu Direktīvu 2009/98/EK vai Lēmumu 2014/955/ES, vai abus.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

1.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a pants




  “Komisija izvērtē, vai būtu lietderīgi grozīt Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem vai Komisijas Lēmumu 2014/955/ES

   (1a)

  , vai abus, lai atzītu, ka atkritumi, kuru sastāvā ir noturīgi organiskie piesārņotāji, kas pārsniedz Regulas (ES) 2019/1021 IV pielikumā norādītās robežkoncentrācijas, ir jāklasificē kā bīstami, un attiecīgā gadījumā, pamatojoties uz minēto novērtējumu un ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc šā tiesību akta stāšanās spēkā, iesniedz tiesību akta priekšlikumu, lai attiecīgi grozītu minēto direktīvu vai lēmumu, vai abus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a pants

“Komisija izvērtē, vai būtu lietderīgi grozīt Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem vai Komisijas Lēmumu 2014/955/ES

   (1a)

  , vai abus, lai atzītu, ka atkritumi, kuru sastāvā ir noturīgi organiskie piesārņotāji, kas pārsniedz Regulas (ES) 2019/1021 IV pielikumā norādītās robežkoncentrācijas, ir jāklasificē kā bīstami, un attiecīgā gadījumā, pamatojoties uz minēto novērtējumu un ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc šā tiesību akta stāšanās spēkā, iesniedz tiesību akta priekšlikumu, lai attiecīgi grozītu minēto direktīvu vai lēmumu, vai abus.

Grozījums Nr. 9

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts –a apakšpunkts – tabula

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts –a apakšpunkts – tabula

Regula (ES) 2019/1021

IV pielikums – tabula

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| “Pentahlorfenols, tā sāļi un esteri | 87-86-5 un citi | 201-778-6 un citi | 100 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| Dikofols | 115-32-2 | 204-082-0 | 50 mg/kg |
| Perfluoroktānskābe (PFOA), tās sāļi un ar PFOA saistīti savienojumi | 335-67-1 un citi | 206-397-9 un citi | 1 mg/kg |
| | | | (
  PFOA
  un tās sāļi), |
| | | | 40 mg/kg |
| | | | (ar
  PFOA
  saistīti savienojumi)”; |

“Pentahlorfenols, tā sāļi un esteri

87-86-5 un citi

201-778-6 un citi

100 mg/kg

Dikofols

115-32-2

204-082-0

50 mg/kg

Perfluoroktānskābe (PFOA), tās sāļi un ar PFOA saistīti savienojumi

335-67-1 un citi

206-397-9 un citi

1 mg/kg

(
  PFOA
  un tās sāļi),

40 mg/kg

(ar
  PFOA
  saistīti savienojumi)”;

Grozījums

Grozījums

| “Pentahlorfenols (PHF), tā sāļi un esteri | 87-86-5 un citi | 201-778-6 un citi | 100 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| Dikofols | 115-32-2 | 204-082-0 | 50 mg/kg |
| Perfluoroktānskābe (PFOA), tās sāļi un ar PFOA saistīti savienojumi | 335-67-1 un citi | 206-397-9 un citi | 0,1  mg/kg |
| | | | (
  PFOA
  un tās sāļi), |
| | | | 20 mg/kg |
| | | | (ar PFOA saistīto savienojumu
  summa
  )” |
| Perfluorheksānsulfonskābe (PFHxS), tās sāļi un ar PFHxS saistīti savienojumi | 355-46-4 un citi | 355-46-4 un citi | 0,1  mg/kg |
| | | | (
  PFHxS
  un tās sāļi), |
| | | | 20 mg/kg |
| | | | (ar
  PFHxS
  saistīti savienojumi)” |

“Pentahlorfenols (PHF), tā sāļi un esteri

87-86-5 un citi

201-778-6 un citi

100 mg/kg

Dikofols

115-32-2

204-082-0

50 mg/kg

Perfluoroktānskābe (PFOA), tās sāļi un ar PFOA saistīti savienojumi

335-67-1 un citi

206-397-9 un citi

0,1  mg/kg

(
  PFOA
  un tās sāļi),

20 mg/kg

(ar PFOA saistīto savienojumu
  summa
  )”

Perfluorheksānsulfonskābe (PFHxS), tās sāļi un ar PFHxS saistīti savienojumi

355-46-4 un citi

355-46-4 un citi

0,1  mg/kg

(
  PFHxS
  un tās sāļi),

20 mg/kg

(ar
  PFHxS
  saistīti savienojumi)”

Grozījums Nr. 10

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts – tabula

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts – tabula

Regula (ES) 2019/1021

IV pielikums – tabula

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| “Hloralkāni C10-C13 (īsās ķēdes hlorparafīni) (SCCP) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 1 500  mg/kg
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

“Hloralkāni C10-C13 (īsās ķēdes hlorparafīni) (SCCP)

85535-84-8

287-476-5

1 500  mg/kg
  ”

Grozījums

Grozījums

| “Hloralkāni C10-C13 (īsās ķēdes hlorparafīni) (SCCP) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 420 mg/kg
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

“Hloralkāni C10-C13 (īsās ķēdes hlorparafīni) (SCCP)

85535-84-8

287-476-5

420 mg/kg
  ”

Grozījums Nr. 11

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – c apakšpunkts – tabula

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – c apakšpunkts – tabula

Regula (ES) 2019/1021

IV pielikums – tabula

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| “Tetrabromdifenilēteris C12H6Br4O | 40088-47-9 un citi | 254-787-2 un citi | Tetrabromdifenilētera, pentabromdifenilētera, heksabromdifenilētera, heptabromdifenilētera un dekabromdifenilētera summārā koncentrācija: |
| --- | --- | --- | --- |
| Pentabromdifenilēteris C12H5Br5O | 32534-81-9 un citi | 251-084-2 un citi |
| Heksabromdifenilēteris C12H4Br6O | 36483-60--0 un citi | 253-058-6 un citi |
| Heptabromdifenilēteris C12H3Br7O | 68928-80-3 un citi | 273-031-2 un citi |
| Bis(pentabromfenil)ēteris (dekabromdifenilēteris; deka-BDE) C12Br10O | 1163-19-5 un citi | 214-604-9 un citi |
| | | | (a) | līdz [PB: lūgums ierakstīt datumu – diena pirms nākamajā punktā minētā datuma] –
  500 mg/kg
  , |

“Tetrabromdifenilēteris C12H6Br4O

40088-47-9 un citi

254-787-2 un citi

Tetrabromdifenilētera, pentabromdifenilētera, heksabromdifenilētera, heptabromdifenilētera un dekabromdifenilētera summārā koncentrācija:

Pentabromdifenilēteris C12H5Br5O

32534-81-9 un citi

251-084-2 un citi

Heksabromdifenilēteris C12H4Br6O

36483-60--0 un citi

253-058-6 un citi

Heptabromdifenilēteris C12H3Br7O

68928-80-3 un citi

273-031-2 un citi

Bis(pentabromfenil)ēteris (dekabromdifenilēteris; deka-BDE) C12Br10O

1163-19-5 un citi

214-604-9 un citi

(a)

līdz [PB: lūgums ierakstīt datumu – diena pirms nākamajā punktā minētā datuma] –
  500 mg/kg
  ,

| (b) | no [PB: lūgums ierakstīt datumu – 5 gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] – 200 mg/kg vai šo vielu summārā koncentrācija (ja šīs vielas ir sastopamas maisījumos vai izstrādājumos), kas tetrabromdifenilēterim, pentabromdifenilēterim, heksabromdifenilēterim, heptabromdifenilēterim un dekabromdifenilēterim noteikta I pielikuma ceturtās slejas 2. punktā, ja šī vērtība ir lielāka.”; |
| --- | --- |

(b)

no [PB: lūgums ierakstīt datumu – 5 gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] – 200 mg/kg vai šo vielu summārā koncentrācija (ja šīs vielas ir sastopamas maisījumos vai izstrādājumos), kas tetrabromdifenilēterim, pentabromdifenilēterim, heksabromdifenilēterim, heptabromdifenilēterim un dekabromdifenilēterim noteikta I pielikuma ceturtās slejas 2. punktā, ja šī vērtība ir lielāka.”;

Grozījums

Grozījums

| “Tetrabromdifenilēteris C12H6Br4O | 40088-47-9 un citi | 254-787-2 un citi | Tetrabromdifenilētera
  C12H6Br4O
  , pentabromdifenilētera
  C12H5Br5O
  , heksabromdifenilētera
  C12H4Br6O
  , heptabromdifenilētera
  C12H3Br7O
  un dekabromdifenilētera
  C12Br10O
  summārā koncentrācija: |
| --- | --- | --- | --- |
| Pentabromdifenilēteris C12H5Br5O | 32534-81-9 un citi | 251-084-2 un citi |
| Heksabromdifenilēteris C12H4Br6O | 36483-60 un citi | 253-058-6 un citi |
| Heptabromdifenilēteris C12H3Br7O | 68928-80-3 un citi | 273-031-2 un citi |
| Bis(pentabromfenil)ēteris (dekabromdifenilēteris; deka-BDE) C12Br10O | 1163-19-5 un citi | 214-604-9 un citi |
| | | | (a) | līdz [PB, lūdzu, ievietojiet dienu pirms nākamajā punktā minētā datuma],
  200 mg/kg


  Komisija pārskata minēto robežkoncentrāciju un attiecīgā gadījumā un saskaņā ar Līgumiem pieņem tiesību akta priekšlikumu, lai minēto vērtību samazinātu ne vēlāk kā [PB: lūgums ierakstīt datumu – 5 gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas]. |

“Tetrabromdifenilēteris C12H6Br4O

40088-47-9 un citi

254-787-2 un citi

Tetrabromdifenilētera
  C12H6Br4O
  , pentabromdifenilētera
  C12H5Br5O
  , heksabromdifenilētera
  C12H4Br6O
  , heptabromdifenilētera
  C12H3Br7O
  un dekabromdifenilētera
  C12Br10O
  summārā koncentrācija:

Pentabromdifenilēteris C12H5Br5O

32534-81-9 un citi

251-084-2 un citi

Heksabromdifenilēteris C12H4Br6O

36483-60 un citi

253-058-6 un citi

Heptabromdifenilēteris C12H3Br7O

68928-80-3 un citi

273-031-2 un citi

Bis(pentabromfenil)ēteris (dekabromdifenilēteris; deka-BDE) C12Br10O

1163-19-5 un citi

214-604-9 un citi

(a)

līdz [PB, lūdzu, ievietojiet dienu pirms nākamajā punktā minētā datuma],
  200 mg/kg


  Komisija pārskata minēto robežkoncentrāciju un attiecīgā gadījumā un saskaņā ar Līgumiem pieņem tiesību akta priekšlikumu, lai minēto vērtību samazinātu ne vēlāk kā [PB: lūgums ierakstīt datumu – 5 gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas].

| (b) | svītrots
  ” |
| --- | --- |

(b)

svītrots
  ”

Grozījums Nr. 12

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – d apakšpunkts – tabula

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – d apakšpunkts – tabula

Regula (ES) 2019/1021

IV pielikums – tabula

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| “Polihlordibenz-p-dioksīni un polihlordibenzfurāni (PHDD/PHDF) un dioksīniem līdzīgi polihlorbifenili (dl-PHB) | | | 5 μg/kg

   (2) |
| --- | --- | --- | --- |

“Polihlordibenz-p-dioksīni un polihlordibenzfurāni (PHDD/PHDF) un dioksīniem līdzīgi polihlorbifenili (dl-PHB)

5 μg/kg

   (2)

Grozījums

Grozījums

| “Polihlordibenz-p-dioksīni un polihlordibenzfurāni (PHDD/PHDF) un dioksīniem līdzīgi polihlorbifenili (dl-PHB) | | | 1 μg/kg

   (2) |
| --- | --- | --- | --- |

“Polihlordibenz-p-dioksīni un polihlordibenzfurāni (PHDD/PHDF) un dioksīniem līdzīgi polihlorbifenili (dl-PHB)

1 μg/kg

   (2)

Grozījums Nr. 13

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – e apakšpunkts – tabula

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – e apakšpunkts – tabula

Regula (ES) 2019/1021

IV pielikums – tabula

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| “Heksabromciklododekāns(4) | 25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8 | 247-148-4 221-695-9 | 500 mg/kg
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

“Heksabromciklododekāns(4)

25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8

247-148-4 221-695-9

500 mg/kg
  ”

Grozījums

Grozījums

| “Heksabromciklododekāns(4) | 25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8 | 247-148-4 221-695-9 | (a) | līdz [PB: lūgums ierakstīt datumu – diena pirms nākamajā punktā minētā datuma] – 200 mg/kg, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

“Heksabromciklododekāns(4)

25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8

247-148-4 221-695-9

(a)

līdz [PB: lūgums ierakstīt datumu – diena pirms nākamajā punktā minētā datuma] – 200 mg/kg,

Komisija pārskata minēto robežkoncentrāciju un attiecīgā gadījumā un saskaņā ar Līgumiem ne vēlāk kā [PB: lūgums ierakstīt datumu – 5 gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] pieņem tiesību akta priekšlikumu par minētās vērtības samazināšanu līdz 100 mg/kg.
  ”

Grozījums Nr. 14

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – 2. punkts – a apakšpunkts – iv punkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – 2. punkts – a apakšpunkts – iv punkts (jauns)

Regula (ES) 2019/1021

V pielikums – 2. daļa – tabula

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Perfluorheksānsulfonskābe (PFHxS), tās sāļi un ar PFHxS saistīti savienojumi: 50 mg/kg (PFHxS un tās sāļi), 2 000  mg/kg (ar PFHxS saistīti savienojumi). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Perfluorheksānsulfonskābe (PFHxS), tās sāļi un ar PFHxS saistīti savienojumi: 50 mg/kg (PFHxS un tās sāļi), 2 000  mg/kg (ar PFHxS saistīti savienojumi).

Perfluorheksānsulfonskābe (PFHxS), tās sāļi un ar PFHxS saistīti savienojumi: 50 mg/kg (PFHxS un tās sāļi), 2 000  mg/kg (ar PFHxS saistīti savienojumi).

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0092/2022).

1

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 850/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem un ar ko groza Direktīvu 79/117/EEK (OV L 158, 30.4.2004., 7. lpp.).

23

(24)  Komisijas Regula (ES) 2019/636 (2019. gada 23. aprīlis), ar ko groza IV un V pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 850/2004 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (OV L 109, 24.4.2019., 6. lpp.).

24

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 850/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem un ar ko groza Direktīvu 79/117/EEK (OV L 158, 30.4.2004., 7. lpp.).

23

(24)  Komisijas Regula (ES) 2019/636 (2019. gada 23. aprīlis), ar ko groza IV un V pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 850/2004 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (OV L 109, 24.4.2019., 6. lpp.).

24

(5a)  
  POPRC-15/1

5a

POPRC-15/1

(5b)  
  SWD(2021)0300

5b

SWD(2021)0300

(26)  COM(2019)0640

26

(26)  COM(2019)0640

26

(1a)  
  Komisijas 2014. gada 18. decembra Lēmums, ar ko groza Lēmumu 2000/532/EK par atkritumu sarakstu saskaņā ar Direktīvu 2008/98/EK.

1a

Komisijas 2014. gada 18. decembra Lēmums, ar ko groza Lēmumu 2000/532/EK par atkritumu sarakstu saskaņā ar Direktīvu 2008/98/EK.

(2)  Robežvērtību aprēķina kā PHDD, PHDF un dl-PHB summu, tālab izmantojot toksiskuma ekvivalences koeficientus (TEF), kas noteikti tabulā V pielikuma 2. daļas trešajā daļā.”;

2

(2)  Robežvērtību aprēķina kā PHDD, PHDF un dl-PHB summu, tālab izmantojot toksiskuma ekvivalences koeficientus (TEF), kas noteikti tabulā V pielikuma 2. daļas trešajā daļā.”;

2

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/209 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/209

---

P9_TA(2022)0131

Vienotā pievienotās vērtības nodokļa (PVN) sistēma – fakultatīvas apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas perioda pagarināšanu noteiktām preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai, kam ir paaugstināts krāpšanas risks, un attiecībā uz ātrās reaģēšanas mehānisma cīņai pret krāpšanu PVN jomā piemērošanas perioda pagarināšanu *

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija normatīvā rezolūcija Par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz fakultatīvas apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas perioda pagarināšanu noteiktām preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai, kam ir paaugstināts krāpšanas risks, un attiecībā uz ātrās reaģēšanas mehānisma cīņai pret krāpšanu PVN jomā piemērošanas perioda pagarināšanu (COM(2022)0039 – C9-0053/2022 – 2022/0027(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2022/C 465/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2022)0039), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2022)0039),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0053/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0053/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0128/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0128/2022),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisiju novērtēt apgrieztās maksāšanas sistēmas ietekmi pirms turpmākas tās piemērošanas perioda pagarināšanas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/210 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/210

---

P9_TA(2022)0132

Šengenas acquis noteikumu piemērošana Šengenas Informācijas sistēmas jomā Kipras Republikā *

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Šengenas acquis noteikumu piemērošanu Šengenas Informācijas sistēmas jomā Kipras Republikā (COM(2021)0472 – C9-0350/2021 – 2021/0266(NLE))

(Apspriešanās)

(2022/C 465/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2021)0472), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2021)0472),

| — | ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu (C9-0350/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu (C9-0350/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0082/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0082/2022),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/211 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/211

---

P9_TA(2022)0133

Priekšlikums Revīzijas palātas locekļa iecelšanai — Lefteris Christoforou

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija lēmums par priekšlikumu iecelt Lefteris Christoforou par Revīzijas palātas locekli (C9-0042/2022 – 2022/0802(NLE))

(Apspriešanās)

(2022/C 465/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0042/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0042/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 129. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 129. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0132/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0132/2022),

| A. | tā kā Padome, 2022. gada 10. februārī nosūtot vēstuli, ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu par Lefteris Christoforou iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Padome, 2022. gada 10. februārī nosūtot vēstuli, ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu par Lefteris Christoforou iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā;

| B. | tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības; tā kā, veicot novērtēšanu, komiteja no kandidāta saņēma dzīves aprakstu, kā arī atbildes uz viņam nosūtīto rakstisko anketu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības; tā kā, veicot novērtēšanu, komiteja no kandidāta saņēma dzīves aprakstu, kā arī atbildes uz viņam nosūtīto rakstisko anketu;

| C. | tā kā minētā komiteja 2022. gada 21. aprīlī rīkoja kandidāta uzklausīšanu, kuras laikā kandidāts sniedza paziņojumu un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem, |
| --- | --- |

C.

tā kā minētā komiteja 2022. gada 21. aprīlī rīkoja kandidāta uzklausīšanu, kuras laikā kandidāts sniedza paziņojumu un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem,

| 1. | sniedz labvēlīgu atzinumu par Padomes priekšlikumu iecelt Lefteris Christoforou par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai šo lēmumu nosūtīt Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/212 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/212

---

P9_TA(2022)0134

Priekšlikums Revīzijas palātas locekļa iecelšanai — George Marius Hyzler

Eiropas Parlamenta 2022. gada 3. maija lēmums par priekšlikumu iecelt George Marius Hyzler par Revīzijas palātas locekli (C9-0043/2022 – 2022/0803(NLE))

(Apspriešanās)

(2022/C 465/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0043/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0043/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 129. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 129. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0130/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0130/2022),

| A. | tā kā Padome, 2022. gada 10. februārī nosūtot vēstuli, ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu par George Marius Hyzler iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Padome, 2022. gada 10. februārī nosūtot vēstuli, ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu par George Marius Hyzler iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā;

| B. | tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības; tā kā, veicot novērtēšanu, komiteja no kandidāta saņēma dzīves aprakstu, kā arī atbildes uz viņam nosūtīto rakstisko anketu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības; tā kā, veicot novērtēšanu, komiteja no kandidāta saņēma dzīves aprakstu, kā arī atbildes uz viņam nosūtīto rakstisko anketu;

| C. | tā kā minētā komiteja 2022. gada 21. aprīlī rīkoja kandidāta uzklausīšanu, kuras laikā kandidāts sniedza paziņojumu un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem, |
| --- | --- |

C.

tā kā minētā komiteja 2022. gada 21. aprīlī rīkoja kandidāta uzklausīšanu, kuras laikā kandidāts sniedza paziņojumu un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem,

| 1. | izdod labvēlīgu atzinumu par Padomes priekšlikumu iecelt George Marius Hyzler par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai šo lēmumu nosūtīt Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

---

Trešdiena, 2022. gada 4. maijs

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/213 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/213

---

P9_TA(2022)0142

Eiropola pilnvaru stiprināšana – sadarbība ar privātām pusēm, personas datu apstrāde un pētniecības un inovāciju atbalsts ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2016/794 attiecībā uz Eiropola sadarbību ar privātām pusēm, personas datu apstrādi, ko Eiropols veic kriminālizmeklēšanas atbalstam, un Eiropola uzdevumiem pētniecības un inovāciju jomā (COM(2020)0796 – C9-0401/2020 – 2020/0349(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 465/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0796), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0796),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 88. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0401/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 88. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0401/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 11. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 11. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0290/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0290/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šīs rezolūcijas pielikumā un tiks publicēti Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pieņem zināšanai Padomes paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā un tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

P9_TC1-COD(2020)0349

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko Regulu (ES) 2016/794 groza attiecībā uz Eiropola sadarbību ar privātajām pusēm, personas datu apstrādi, ko Eiropols veic kriminālizmeklēšanas atbalstam, un Eiropola lomu pētniecībā un inovācijā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/991.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas paziņojumi par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/991 (1)

Komisijas paziņojums par mehānisma Eiropolam īstenošanu, ar ko ierosinātu brīdinājumu izdošanu Šengenas Informācijas sistēmā

“Trīs gadus pēc šīs regulas, ar ko groza Regulu (ES) 2016/794, stāšanās spēkā, Komisija veiks novērtēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 68. panta 3. punktu un ziņos par jaunā mehānisma, kas izveidots ar Regulas (ES) 2016/794 4. panta 1. punkta r) apakšpunktu, darbības ietekmi. Saskaņā ar šo mehānismu Eiropols, pamatojoties uz datiem, ko tas saņēmis no trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, var ierosināt dalībvalstīm Savienības interesēs ievadīt Šengenas Informācijas sistēmā brīdinājumus par personām, kas iesaistītas terorismā vai smagā un organizētā noziedzībā. Komisija veiks šo novērtējumu, pamatojoties uz ziņojumiem, ko Eiropols sniegs par priekšlikumiem attiecībā uz brīdinājumiem Šengenas Informācijas sistēmā un turpmākiem brīdinājumiem, kurus dalībvalstis ievadījušas Šengenas Informācijas sistēmā.”

Komisijas paziņojums par attiecībām starp Eiropolu un Eiropas Prokuratūru

“Komisija uzskata, ka Regulas (ES) 2016/794 20.a pantā izklāstītie noteikumi par attiecībām starp Eiropolu un Eiropas Prokuratūru (“EPPO”) nevar ierobežot Eiropola pienākumus, kas izriet no Padomes Regulas (ES) 2017/1939 24. panta 1. punkta, un tādēļ tos interpretē un piemēro saskaņā ar minēto pantu.”

Komisijas deklarācija par noteikumiem Eiropola sadarbībai ar trešām valstīm

“Attiecībā uz noteikumiem par Eiropola sadarbību ar trešām valstīm Komisija norāda, ka jebkādai personas datu nosūtīšanai no Eiropola uz trešo valsti, pamatojoties uz “juridiski saistošu instrumentu”, ir vajadzīgs starptautisks nolīgums saskaņā ar Līguma 218. pantu, kā jau paredzēts Regulas (ES) 2016/794 25. panta 1. punkta b) apakšpunktā. Komisija arī norāda, ka ikvienai personas datu nosūtīšanai no Eiropola uz trešo valsti, pamatojoties uz Eiropola veiktu atbilstošu drošības pasākumu izvērtējumu, ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā (2), t.i., Eiropolam jāizdara secinājums, ka datu aizsardzības līmenis trešā valstī nodrošina datu aizsardzības līdzvērtību pēc būtības. Atļaujot datu nosūtīšanu, kas balstīta uz šādu izvērtējumu, bez Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja iepriekšējas piekrišanas, kā paredzēts Regulas (ES) 2016/794 25. panta 6. punktā, tiks radīts risks, ka Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs vēlāk iejauksies, pamatojoties uz atšķirīgu datu aizsardzības pasākumu izvērtējumu, un tādējādi varētu negatīvi ietekmēt tiesībaizsardzības sadarbību.”

Komisijas paziņojums par Eiropola un Interpola sadarbības stiprināšanu

“Komisija atgādina, ka notiekošajās sarunās par sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Kriminālpolicijas organizāciju (ICPO-INTERPOL) un saskaņā ar Padomes sniegtajām sarunu norādēm (3) Komisija cenšas stiprināt sadarbību starp Eiropolu un Interpolu, ņemot vērā jaunākās norises cīņā pret terorismu, pārrobežu un transnacionālu smagu organizēto noziedzību, kā arī pašreizējās operatīvās vajadzības un Eiropola pilnvaras. Saskaņā ar Padomes sniegtajām sarunu norādēm (4) Komisija cenšas nodrošināt, ka nolīgums sniedz juridisko pamatu Eiropolam, lai tas varētu piekļūt attiecīgajām Interpola datubāzēm savu uzdevumu veikšanai.”

Padomes paziņojums par Interpola sarkanajiem paziņojumiem saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2022/991 pieņemšanu (5)

“Saistībā ar pašreizējo sadarbību starp ES un Interpolu Padome pauž gandarījumu par Interpola panākto progresu iekšēju mehānismu izveidošanā, lai pirms sarkano paziņojumu publicēšanas un izplatīšanas izvērtētu jebkādus Interpola statūtu pārkāpumus. Dalībvalstis turpinās atbalstīt Interpolu šajos centienos un atzinīgi vērtē to, ka Interpola pārstāvis Padomes darba grupas līmenī informēja par Interpola centieniem novērst sarkano paziņojumu ļaunprātīgu izmantošanu politisku iemeslu dēļ vai cilvēktiesību pārkāpšanai, un aicina Interpolu un tā nacionālos centrālos birojus pastāvīgi un regulāri apmainīties ar informāciju, lai turpinātu palielināt izpratni par pasākumiem, kas dalībvalstīm jāveic sadarbībā ar Interpolu. Padome turpinās atbalstīt Interpolu esošo Interpola standartu un procedūru veicināšanā attiecībā uz datu kvalitāti un atbilstību un regulāri aicinās Interpolu informēt Padomi darba grupas līmenī.”

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2022. gada 8. jūnija Regula (ES) 2022/991, ar ko groza Regulu (ES) 2016/794 attiecībā uz Eiropola sadarbību ar privātām pusēm, personas datu apstrādi, ko Eiropols veic kriminālizmeklēšanas atbalstam, un Eiropola uzdevumiem pētniecības un inovāciju jomā (OV L 169, 27.6.2022., 1. lpp.).

(2)  Atzinums 1/15, ES un Kanādas PDR nolīgums, EU:C:2017:592 (26.7.2017.); 2015. gada 6. oktobra spriedums lietā Schrems, C-362/14, EU:C:2015:650; 2020. gada 16. jūlija spriedums lietā C-311/18, Schrems II, EU:C:2020:559.

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2021/1312 (2021. gada 19. jūlijs), ar ko pilnvaro sākt sarunas par sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Kriminālpolicijas organizāciju (ICPO–Interpolu).

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2021/1312 (2021. gada 19. jūlijs), ar ko pilnvaro sākt sarunas par sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Kriminālpolicijas organizāciju (ICPO–Interpolu).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2022. gada 8. jūnija Regula (ES) 2022/991, ar ko groza Regulu (ES) 2016/794 attiecībā uz Eiropola sadarbību ar privātām pusēm, personas datu apstrādi, ko Eiropols veic kriminālizmeklēšanas atbalstam, un Eiropola uzdevumiem pētniecības un inovāciju jomā (OV L 169, 27.6.2022., 1. lpp.).

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/217 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/217

---

P9_TA(2022)0143

Kropļojošas ārvalstu subsīdijas ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 465/24)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Tajā pašā laikā uzņēmumi var saņemt
  subsīdijas
  no trešām valstīm
  , kas nodrošina publiskos līdzekļus
  ,
  kuri
  pēc tam tiek
  izmantoti
  , piemēram, lai finansētu saimniecisko darbību iekšējā tirgū jebkurā ekonomikas nozarē, piemēram, dalību publiskā iepirkuma piedāvājumos vai uzņēmumu iegādi, tostarp tādu, kuriem ir stratēģiski aktīvi, piemēram, kritiskā infrastruktūra un inovatīvas tehnoloģijas. Uz šādām subsīdijām Savienības valsts atbalsta noteikumi pašlaik neattiecas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Tajā pašā laikā uzņēmumi var saņemt
  subsīdijas
  no trešām valstīm
  , kas nodrošina publiskos līdzekļus
  ,
  kuri
  pēc tam tiek
  izmantoti
  , piemēram, lai finansētu saimniecisko darbību iekšējā tirgū jebkurā ekonomikas nozarē, piemēram, dalību publiskā iepirkuma piedāvājumos vai uzņēmumu iegādi, tostarp tādu, kuriem ir stratēģiski aktīvi, piemēram, kritiskā infrastruktūra un inovatīvas tehnoloģijas. Uz šādām subsīdijām Savienības valsts atbalsta noteikumi pašlaik neattiecas.

| (2) | Tajā pašā laikā uzņēmumi var saņemt no trešām valstīm
  subsīdijas
  ,
  kuras
  pēc tam tiek
  izmantotas
  , piemēram, lai finansētu saimniecisko darbību iekšējā tirgū jebkurā ekonomikas nozarē, piemēram, dalību publiskā iepirkuma piedāvājumos vai uzņēmumu iegādi, tostarp tādu, kuriem ir stratēģiski aktīvi, piemēram, kritiskā infrastruktūra un inovatīvas tehnoloģijas. Uz šādām subsīdijām Savienības valsts atbalsta noteikumi pašlaik neattiecas.
  Līdzīgas bažas attiecas uz valsts uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(2)

Tajā pašā laikā uzņēmumi var saņemt no trešām valstīm
  subsīdijas
  ,
  kuras
  pēc tam tiek
  izmantotas
  , piemēram, lai finansētu saimniecisko darbību iekšējā tirgū jebkurā ekonomikas nozarē, piemēram, dalību publiskā iepirkuma piedāvājumos vai uzņēmumu iegādi, tostarp tādu, kuriem ir stratēģiski aktīvi, piemēram, kritiskā infrastruktūra un inovatīvas tehnoloģijas. Uz šādām subsīdijām Savienības valsts atbalsta noteikumi pašlaik neattiecas.
  Līdzīgas bažas attiecas uz valsts uzņēmumiem.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Lai gan šai regulai būtu jāattiecas uz visām ekonomikas nozarēm, Komisijai būtu jāpievērš īpaša uzmanība nozarēm, kas ir stratēģiski nozīmīgas Savienībai, un kritiskajām infrastruktūrām, piemēram, tām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/452 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Lai gan šai regulai būtu jāattiecas uz visām ekonomikas nozarēm, Komisijai būtu jāpievērš īpaša uzmanība nozarēm, kas ir stratēģiski nozīmīgas Savienībai, un kritiskajām infrastruktūrām, piemēram, tām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/452 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Šī regula būtu jāsaskaņo un jākoordinē ar spēkā esošajiem instrumentiem, piemēram, Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004

   (1a)

  , Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES

   (1b)

  , Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/452

   (1c)

  vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/...

   (1d)

  . Piemērojot dažādos instrumentus, Komisijai būtu jāpievērš uzmanība tam, lai nodrošinātu nepieciešamās informācijas efektīvu apmaiņu un tādējādi garantētu visaptverošu pieeju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Šī regula būtu jāsaskaņo un jākoordinē ar spēkā esošajiem instrumentiem, piemēram, Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004

   (1a)

  , Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES

   (1b)

  , Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/452

   (1c)

  vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/...

   (1d)

  . Piemērojot dažādos instrumentus, Komisijai būtu jāpievērš uzmanība tam, lai nodrošinātu nepieciešamās informācijas efektīvu apmaiņu un tādējādi garantētu visaptverošu pieeju.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Būtu jānosaka noteikumi un procedūras, saskaņā ar kuriem izmeklēt ārvalstu subsīdijas, kas faktiski vai potenciāli izkropļo iekšējo tirgu, un attiecīgā gadījumā šie izkropļojumi būtu jānovērš. Ārvalstu subsīdijas var izkropļot iekšējo tirgu, ja uzņēmums, kas gūst labumu no ārvalstu subsīdijas, veic saimniecisko darbību Savienībā. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz noteikumi attiecībā uz visiem uzņēmumiem, kas veic saimniecisko darbību Savienībā. Ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu veiktās saimnieciskās darbības nozīmīgumu un to ieguldījumu Savienības galveno rīcībpolitiku mērķu sasniegšanā, īpaša uzmanība ir pievērsta šīs regulas ietekmei uz MVU. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Būtu jānosaka noteikumi un procedūras, saskaņā ar kuriem izmeklēt ārvalstu subsīdijas, kas faktiski vai potenciāli izkropļo iekšējo tirgu, un attiecīgā gadījumā šie izkropļojumi būtu jānovērš. Ārvalstu subsīdijas var izkropļot iekšējo tirgu, ja uzņēmums, kas gūst labumu no ārvalstu subsīdijas, veic saimniecisko darbību Savienībā. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz noteikumi attiecībā uz visiem uzņēmumiem, kas veic saimniecisko darbību Savienībā. Ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu veiktās saimnieciskās darbības nozīmīgumu un to ieguldījumu Savienības galveno rīcībpolitiku mērķu sasniegšanā, īpaša uzmanība ir pievērsta šīs regulas ietekmei uz MVU.

| (6) | Būtu jānosaka noteikumi un procedūras, saskaņā ar kuriem izmeklēt ārvalstu subsīdijas, kas faktiski vai potenciāli izkropļo iekšējo tirgu, un attiecīgā gadījumā šie izkropļojumi būtu jānovērš. Ārvalstu subsīdijas var izkropļot iekšējo tirgu, ja uzņēmums, kas gūst labumu no ārvalstu subsīdijas, veic saimniecisko darbību Savienībā.
  Šīs regulas pareizai piemērošanai un izpildei būtu jāveicina iekšējā tirgus noturība pret ārvalstu subsīdiju izraisītiem izkropļojumiem un tādējādi jāstiprina Savienības atvērtā stratēģiskā autonomija.
  Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz noteikumi attiecībā uz visiem uzņēmumiem, kas veic saimniecisko darbību Savienībā. Ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu veiktās saimnieciskās darbības nozīmīgumu un to ieguldījumu Savienības galveno rīcībpolitiku mērķu sasniegšanā, īpaša uzmanība ir pievērsta šīs regulas ietekmei uz MVU. |
| --- | --- |

(6)

Būtu jānosaka noteikumi un procedūras, saskaņā ar kuriem izmeklēt ārvalstu subsīdijas, kas faktiski vai potenciāli izkropļo iekšējo tirgu, un attiecīgā gadījumā šie izkropļojumi būtu jānovērš. Ārvalstu subsīdijas var izkropļot iekšējo tirgu, ja uzņēmums, kas gūst labumu no ārvalstu subsīdijas, veic saimniecisko darbību Savienībā.
  Šīs regulas pareizai piemērošanai un izpildei būtu jāveicina iekšējā tirgus noturība pret ārvalstu subsīdiju izraisītiem izkropļojumiem un tādējādi jāstiprina Savienības atvērtā stratēģiskā autonomija.
  Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz noteikumi attiecībā uz visiem uzņēmumiem, kas veic saimniecisko darbību Savienībā. Ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu veiktās saimnieciskās darbības nozīmīgumu un to ieguldījumu Savienības galveno rīcībpolitiku mērķu sasniegšanā, īpaša uzmanība ir pievērsta šīs regulas ietekmei uz MVU.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Tā kā attiecīgajām dalībvalstu iestādēm ir būtiska nozīme šīs regulas piemērošanā, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka saistībā ar šīs regulas piemērošanu to iestādes efektīvi sadarbojas un veic saskaņošanu ar Komisiju. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāvar izveidot strukturētu sadarbību informācijas apmaiņai un koordinācijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Tā kā attiecīgajām dalībvalstu iestādēm ir būtiska nozīme šīs regulas piemērošanā, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka saistībā ar šīs regulas piemērošanu to iestādes efektīvi sadarbojas un veic saskaņošanu ar Komisiju. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāvar izveidot strukturētu sadarbību informācijas apmaiņai un koordinācijai.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Pirmkārt, ir jābūt finansējumam, ko tieši vai netieši nodrošina
  trešās
  valsts
  publiskā sektora iestāde
  . Finansējums var tikt piešķirts ar publisku vai privātu subjektu starpniecību. Tas, vai finansējumu sniedz publisks subjekts, būtu jānosaka katrā gadījumā atsevišķi, pienācīgi ņemot vērā tādus elementus kā attiecīgā subjekta iezīmes un tiesiskā un ekonomiskā vide valstī, kurā subjekts darbojas, tostarp valdības loma ekonomikā. Finansējums var būt piešķirts arī ar privāta subjekta starpniecību, ja tā darbības var piedēvēt trešai valstij. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Pirmkārt, ir jābūt finansējumam, ko tieši vai netieši nodrošina
  trešās
  valsts
  publiskā sektora iestāde
  . Finansējums var tikt piešķirts ar publisku vai privātu subjektu starpniecību. Tas, vai finansējumu sniedz publisks subjekts, būtu jānosaka katrā gadījumā atsevišķi, pienācīgi ņemot vērā tādus elementus kā attiecīgā subjekta iezīmes un tiesiskā un ekonomiskā vide valstī, kurā subjekts darbojas, tostarp valdības loma ekonomikā. Finansējums var būt piešķirts arī ar privāta subjekta starpniecību, ja tā darbības var piedēvēt trešai valstij.

| (9) | Pirmkārt, ir jābūt finansējumam, ko tieši vai netieši nodrošina
  trešā
  valsts. Finansējums var tikt piešķirts ar publisku vai privātu subjektu starpniecību. Tas, vai finansējumu sniedz publisks subjekts, būtu jānosaka katrā gadījumā atsevišķi, pienācīgi ņemot vērā tādus elementus kā attiecīgā subjekta iezīmes un tiesiskā un ekonomiskā vide
  trešā
  valstī, kurā subjekts darbojas, tostarp valdības loma
  minētās trešās valsts
  ekonomikā. Finansējums var būt piešķirts arī ar privāta subjekta starpniecību, ja tā darbības var piedēvēt trešai valstij.
  Par finansējumu būtu jāuzskata arī atbalsta pasākumi, kas ir ekonomiski līdzvērtīgi finansējumam. Šāds finansējums varētu ietvert situāciju, kad labuma guvējam ir privileģēta piekļuve tā vietējam tirgum — jo īpaši, pateicoties ekskluzīvām vai īpašām tiesībām, kā arī selektīviem juridiskiem vai faktiskiem izņēmumiem attiecībā uz piemērojamiem noteikumiem vai līdzvērtīgiem pasākumiem — preču vai pakalpojumu sniegšanai trešā valstī, ko paredz valsts tiesību akti, vai tas dominējošo juridisko un ekonomisko apstākļu dēļ var izmantot pašu vajadzībām paredzētu vietējo tirgu. Tas varētu radīt mākslīgas konkurences priekšrocības, ko varētu izmantot iekšējā tirgū, un tādējādi pastiprinātu subsīdiju kropļojošo ietekmi. |
| --- | --- |

(9)

Pirmkārt, ir jābūt finansējumam, ko tieši vai netieši nodrošina
  trešā
  valsts. Finansējums var tikt piešķirts ar publisku vai privātu subjektu starpniecību. Tas, vai finansējumu sniedz publisks subjekts, būtu jānosaka katrā gadījumā atsevišķi, pienācīgi ņemot vērā tādus elementus kā attiecīgā subjekta iezīmes un tiesiskā un ekonomiskā vide
  trešā
  valstī, kurā subjekts darbojas, tostarp valdības loma
  minētās trešās valsts
  ekonomikā. Finansējums var būt piešķirts arī ar privāta subjekta starpniecību, ja tā darbības var piedēvēt trešai valstij.
  Par finansējumu būtu jāuzskata arī atbalsta pasākumi, kas ir ekonomiski līdzvērtīgi finansējumam. Šāds finansējums varētu ietvert situāciju, kad labuma guvējam ir privileģēta piekļuve tā vietējam tirgum — jo īpaši, pateicoties ekskluzīvām vai īpašām tiesībām, kā arī selektīviem juridiskiem vai faktiskiem izņēmumiem attiecībā uz piemērojamiem noteikumiem vai līdzvērtīgiem pasākumiem — preču vai pakalpojumu sniegšanai trešā valstī, ko paredz valsts tiesību akti, vai tas dominējošo juridisko un ekonomisko apstākļu dēļ var izmantot pašu vajadzībām paredzētu vietējo tirgu. Tas varētu radīt mākslīgas konkurences priekšrocības, ko varētu izmantot iekšējā tirgū, un tādējādi pastiprinātu subsīdiju kropļojošo ietekmi.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Otrkārt,
  minētajam
  finansējumam ir jāsniedz labums uzņēmumam, kurš veic saimniecisko darbību iekšējā tirgū. Par ārvalstu subsīdiju neuzskata finansējumu, kas dod labumu subjektam, kurš veic darbības, kas nav saimnieciskā darbība. Labuma pastāvēšana būtu jānosaka, balstoties uz tādiem salīdzināmiem atsauces rādītājiem kā privāto investoru investēšanas prakse, tirgū pastāvošās finansējuma likmes, salīdzināmi nodokļu režīmi vai pienācīga atlīdzība par konkrētu preci vai pakalpojumu. Ja nav pieejami tieši salīdzināmi atsauces rādītāji, esošos atsauces rādītājus var koriģēt vai alternatīvus atsauces rādītājus var noteikt, pamatojoties uz vispārpieņemtām novērtēšanas metodēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Otrkārt,
  minētajam
  finansējumam ir jāsniedz labums uzņēmumam, kurš veic saimniecisko darbību iekšējā tirgū. Par ārvalstu subsīdiju neuzskata finansējumu, kas dod labumu subjektam, kurš veic darbības, kas nav saimnieciskā darbība. Labuma pastāvēšana būtu jānosaka, balstoties uz tādiem salīdzināmiem atsauces rādītājiem kā privāto investoru investēšanas prakse, tirgū pastāvošās finansējuma likmes, salīdzināmi nodokļu režīmi vai pienācīga atlīdzība par konkrētu preci vai pakalpojumu. Ja nav pieejami tieši salīdzināmi atsauces rādītāji, esošos atsauces rādītājus var koriģēt vai alternatīvus atsauces rādītājus var noteikt, pamatojoties uz vispārpieņemtām novērtēšanas metodēm.

| (10) | Otrkārt, finansējumam ir jāsniedz labums uzņēmumam, kurš veic saimniecisko darbību iekšējā tirgū. Par ārvalstu subsīdiju neuzskata finansējumu, kas dod labumu subjektam, kurš veic darbības, kas nav saimnieciskā darbība. Labuma pastāvēšana būtu jānosaka, balstoties uz tādiem salīdzināmiem atsauces rādītājiem kā privāto investoru investēšanas prakse, tirgū pastāvošās finansējuma likmes, salīdzināmi nodokļu režīmi vai pienācīga atlīdzība par konkrētu preci vai pakalpojumu. Ja nav pieejami tieši salīdzināmi atsauces rādītāji, esošos atsauces rādītājus var koriģēt vai alternatīvus atsauces rādītājus var noteikt, pamatojoties uz vispārpieņemtām novērtēšanas metodēm.
  Transfertcenu noteikšana var sniegt labumu, un to var uzskatīt par līdzvērtīgu finansējumam, ja tā neatbilst parastajiem tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(10)

Otrkārt, finansējumam ir jāsniedz labums uzņēmumam, kurš veic saimniecisko darbību iekšējā tirgū. Par ārvalstu subsīdiju neuzskata finansējumu, kas dod labumu subjektam, kurš veic darbības, kas nav saimnieciskā darbība. Labuma pastāvēšana būtu jānosaka, balstoties uz tādiem salīdzināmiem atsauces rādītājiem kā privāto investoru investēšanas prakse, tirgū pastāvošās finansējuma likmes, salīdzināmi nodokļu režīmi vai pienācīga atlīdzība par konkrētu preci vai pakalpojumu. Ja nav pieejami tieši salīdzināmi atsauces rādītāji, esošos atsauces rādītājus var koriģēt vai alternatīvus atsauces rādītājus var noteikt, pamatojoties uz vispārpieņemtām novērtēšanas metodēm.
  Transfertcenu noteikšana var sniegt labumu, un to var uzskatīt par līdzvērtīgu finansējumam, ja tā neatbilst parastajiem tirgus nosacījumiem.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Ārvalstu subsīdiju uzskata par piešķirtu no brīža, kad labuma guvējam ir tiesības saņemt subsīdiju. Faktiskais subsīdijas maksājums nav nepieciešams nosacījums tam, lai subsīdija ietilptu šīs regulas darbības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Ārvalstu subsīdiju uzskata par piešķirtu no brīža, kad labuma guvējam ir tiesības saņemt subsīdiju. Faktiskais subsīdijas maksājums nav nepieciešams nosacījums tam, lai subsīdija ietilptu šīs regulas darbības jomā.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Piemērojot šos rādītājus, Komisija var ņemt vērā dažādus elementus, piemēram, subsīdijas lielumu absolūtā izteiksmē vai attiecībā pret tirgus lielumu vai investīcijas vērtību. Piemēram, pastāv iespējamība, ka izkropļojošs būtu koncentrācijas darījums, kurā ārvalstu subsīdija sedz mērķuzņēmuma iegādes cenas būtisku daļu. Līdzīgi – pastāv iespējamība, ka izkropļojumus var radīt ārvalstu subsīdijas, kas sedz būtisku daļu no publiskā iepirkuma procedūrā piešķiramā līguma paredzamās vērtības. Gadījumā, ja ārvalstu subsīdija tiek piešķirta attiecībā uz pamatdarbības izmaksām, pastāv lielāka iespējamība, ka tā varētu radīt izkropļojumus, nekā tad, ja tā tiktu piešķirta attiecībā uz investīciju izmaksām. Var uzskatīt, ka ārvalstu subsīdijām maziem un vidējiem uzņēmumiem ir mazāka iespējamība radīt izkropļojumus salīdzinājumā ar ārvalstu subsīdijām lieliem uzņēmumiem. Turklāt būtu jāņem vērā tirgus īpašības un jo īpaši konkurences apstākļi tirgū, piemēram, šķēršļi ienākšanai tirgū. Pastāv iespējamība, ka izkropļojumus radītu ārvalstu subsīdijas, kuras izraisa jaudas pārpalikumu, uzturēdamas ekonomiski neizdevīgus aktīvus vai veicinādamas investīcijas jaudas palielināšanā, kas citādi nerealizētos. Ārvalstu subsīdija labuma guvējam, kuram iekšējā tirgū ir zems aktivitātes līmenis, piemēram, Savienībā gūtā apgrozījuma ziņā, ir ar mazāku iespējamību radīt izkropļojumus nekā subsīdija labuma guvējam, kura aktivitātes līmenis iekšējā tirgū ir augstāks.
  Visbeidzot
  , attiecībā uz ārvalstu subsīdijām, kas nepārsniedz
  5
   miljonus EUR, būtu jāuzskata, ka principā tās neizkropļotu iekšējo tirgu šīs regulas nozīmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Piemērojot šos rādītājus, Komisija var ņemt vērā dažādus elementus, piemēram, subsīdijas lielumu absolūtā izteiksmē vai attiecībā pret tirgus lielumu vai investīcijas vērtību. Piemēram, pastāv iespējamība, ka izkropļojošs būtu koncentrācijas darījums, kurā ārvalstu subsīdija sedz mērķuzņēmuma iegādes cenas būtisku daļu. Līdzīgi – pastāv iespējamība, ka izkropļojumus var radīt ārvalstu subsīdijas, kas sedz būtisku daļu no publiskā iepirkuma procedūrā piešķiramā līguma paredzamās vērtības. Gadījumā, ja ārvalstu subsīdija tiek piešķirta attiecībā uz pamatdarbības izmaksām, pastāv lielāka iespējamība, ka tā varētu radīt izkropļojumus, nekā tad, ja tā tiktu piešķirta attiecībā uz investīciju izmaksām. Var uzskatīt, ka ārvalstu subsīdijām maziem un vidējiem uzņēmumiem ir mazāka iespējamība radīt izkropļojumus salīdzinājumā ar ārvalstu subsīdijām lieliem uzņēmumiem. Turklāt būtu jāņem vērā tirgus īpašības un jo īpaši konkurences apstākļi tirgū, piemēram, šķēršļi ienākšanai tirgū. Pastāv iespējamība, ka izkropļojumus radītu ārvalstu subsīdijas, kuras izraisa jaudas pārpalikumu, uzturēdamas ekonomiski neizdevīgus aktīvus vai veicinādamas investīcijas jaudas palielināšanā, kas citādi nerealizētos. Ārvalstu subsīdija labuma guvējam, kuram iekšējā tirgū ir zems aktivitātes līmenis, piemēram, Savienībā gūtā apgrozījuma ziņā, ir ar mazāku iespējamību radīt izkropļojumus nekā subsīdija labuma guvējam, kura aktivitātes līmenis iekšējā tirgū ir augstāks.
  Visbeidzot
  , attiecībā uz ārvalstu subsīdijām, kas nepārsniedz
  5
   miljonus EUR, būtu jāuzskata, ka principā tās neizkropļotu iekšējo tirgu šīs regulas nozīmē.

| (14) | Piemērojot šos rādītājus, Komisija var ņemt vērā dažādus elementus, piemēram, subsīdijas lielumu absolūtā izteiksmē vai attiecībā pret tirgus lielumu vai investīcijas vērtību. Piemēram, pastāv iespējamība, ka izkropļojošs būtu koncentrācijas darījums, kurā ārvalstu subsīdija sedz mērķuzņēmuma iegādes cenas būtisku daļu. Līdzīgi — pastāv iespējamība, ka izkropļojumus var radīt ārvalstu subsīdijas, kas sedz būtisku daļu no publiskā iepirkuma procedūrā piešķiramā līguma paredzamās vērtības. Gadījumā, ja ārvalstu subsīdija tiek piešķirta attiecībā uz pamatdarbības izmaksām, pastāv lielāka iespējamība, ka tā varētu radīt izkropļojumus, nekā tad, ja tā tiktu piešķirta attiecībā uz investīciju izmaksām. Var uzskatīt, ka ārvalstu subsīdijām maziem un vidējiem uzņēmumiem ir mazāka iespējamība radīt izkropļojumus salīdzinājumā ar ārvalstu subsīdijām lieliem uzņēmumiem. Turklāt būtu jāņem vērā tirgus īpašības un jo īpaši konkurences apstākļi tirgū, piemēram, šķēršļi ienākšanai tirgū. Pastāv iespējamība, ka izkropļojumus radītu ārvalstu subsīdijas, kuras izraisa jaudas pārpalikumu, uzturēdamas ekonomiski neizdevīgus aktīvus vai veicinādamas investīcijas jaudas palielināšanā, kas citādi nerealizētos
  vai netiktu iegādātas
  . Ārvalstu subsīdija labuma guvējam, kuram iekšējā tirgū ir zems aktivitātes līmenis, piemēram, Savienībā gūtā apgrozījuma ziņā, ir ar mazāku iespējamību radīt izkropļojumus nekā subsīdija labuma guvējam, kura aktivitātes līmenis iekšējā tirgū ir augstāks.
  Var tikt ņemta vērā arī saimnieciskās darbības attīstība, lai Komisija varētu rīkoties gadījumā, ja uzņēmuma aktivitātes līmenis ir zems, taču ir paredzams, ka tas ievērojami pieaugs. Novērtējot izkropļojumu, Komisijai būtu jāvar apsvērt, vai trešā valstī ir efektīva subsīdiju kontroles sistēma, kas ir vismaz līdzvērtīga Savienības sistēmai un kas mazinātu iespējamību, ka šādas trešās valsts piešķirtās subsīdijas varētu izkropļot iekšējo tirgu šīs regulas nozīmē. Tāpēc Komisijai būtu jāmudina trešās valstis izstrādāt šādas subsīdiju kontroles sistēmas, tostarp slēdzot un izpildot divpusējus nolīgumus, kas ietver būtiskus noteikumus par vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem, un mudinot trešās valstis ievērot starptautiskās saistības subsīdiju jomā un pievienoties Savienībai attiecībā uz iniciatīvām, kuru mērķis ir uzlabot starptautiskos noteikumus par


  subsīdijām un konkurences neitralitāti, jo īpaši PTO satvarā.
  Attiecībā uz ārvalstu subsīdijām, kas nepārsniedz
  4
   miljonus EUR, būtu jāuzskata, ka principā tās neizkropļotu iekšējo tirgu šīs regulas nozīmē.
  Lai nodrošinātu juridisko noteiktību visiem tirgus dalībniekiem, Komisijai būtu jāsagatavo un jāpublicē pamatnostādnes ar papildinformāciju par to, kā novērtēt, vai subsīdijai ir kropļojošs raksturs. Pamatnostādnēs būtu arī jāsniedz piemēri un jāapraksta tipiskākie kropļojošu un nekropļojošu subsīdiju gadījumi. |
| --- | --- |

(14)

Piemērojot šos rādītājus, Komisija var ņemt vērā dažādus elementus, piemēram, subsīdijas lielumu absolūtā izteiksmē vai attiecībā pret tirgus lielumu vai investīcijas vērtību. Piemēram, pastāv iespējamība, ka izkropļojošs būtu koncentrācijas darījums, kurā ārvalstu subsīdija sedz mērķuzņēmuma iegādes cenas būtisku daļu. Līdzīgi — pastāv iespējamība, ka izkropļojumus var radīt ārvalstu subsīdijas, kas sedz būtisku daļu no publiskā iepirkuma procedūrā piešķiramā līguma paredzamās vērtības. Gadījumā, ja ārvalstu subsīdija tiek piešķirta attiecībā uz pamatdarbības izmaksām, pastāv lielāka iespējamība, ka tā varētu radīt izkropļojumus, nekā tad, ja tā tiktu piešķirta attiecībā uz investīciju izmaksām. Var uzskatīt, ka ārvalstu subsīdijām maziem un vidējiem uzņēmumiem ir mazāka iespējamība radīt izkropļojumus salīdzinājumā ar ārvalstu subsīdijām lieliem uzņēmumiem. Turklāt būtu jāņem vērā tirgus īpašības un jo īpaši konkurences apstākļi tirgū, piemēram, šķēršļi ienākšanai tirgū. Pastāv iespējamība, ka izkropļojumus radītu ārvalstu subsīdijas, kuras izraisa jaudas pārpalikumu, uzturēdamas ekonomiski neizdevīgus aktīvus vai veicinādamas investīcijas jaudas palielināšanā, kas citādi nerealizētos
  vai netiktu iegādātas
  . Ārvalstu subsīdija labuma guvējam, kuram iekšējā tirgū ir zems aktivitātes līmenis, piemēram, Savienībā gūtā apgrozījuma ziņā, ir ar mazāku iespējamību radīt izkropļojumus nekā subsīdija labuma guvējam, kura aktivitātes līmenis iekšējā tirgū ir augstāks.
  Var tikt ņemta vērā arī saimnieciskās darbības attīstība, lai Komisija varētu rīkoties gadījumā, ja uzņēmuma aktivitātes līmenis ir zems, taču ir paredzams, ka tas ievērojami pieaugs. Novērtējot izkropļojumu, Komisijai būtu jāvar apsvērt, vai trešā valstī ir efektīva subsīdiju kontroles sistēma, kas ir vismaz līdzvērtīga Savienības sistēmai un kas mazinātu iespējamību, ka šādas trešās valsts piešķirtās subsīdijas varētu izkropļot iekšējo tirgu šīs regulas nozīmē. Tāpēc Komisijai būtu jāmudina trešās valstis izstrādāt šādas subsīdiju kontroles sistēmas, tostarp slēdzot un izpildot divpusējus nolīgumus, kas ietver būtiskus noteikumus par vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem, un mudinot trešās valstis ievērot starptautiskās saistības subsīdiju jomā un pievienoties Savienībai attiecībā uz iniciatīvām, kuru mērķis ir uzlabot starptautiskos noteikumus par


  subsīdijām un konkurences neitralitāti, jo īpaši PTO satvarā.
  Attiecībā uz ārvalstu subsīdijām, kas nepārsniedz
  4
   miljonus EUR, būtu jāuzskata, ka principā tās neizkropļotu iekšējo tirgu šīs regulas nozīmē.
  Lai nodrošinātu juridisko noteiktību visiem tirgus dalībniekiem, Komisijai būtu jāsagatavo un jāpublicē pamatnostādnes ar papildinformāciju par to, kā novērtēt, vai subsīdijai ir kropļojošs raksturs. Pamatnostādnēs būtu arī jāsniedz piemēri un jāapraksta tipiskākie kropļojošu un nekropļojošu subsīdiju gadījumi.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Komisijai būtu
  jāņem
  vērā ārvalstu subsīdijas
  pozitīvā ietekme
  uz attiecīgās subsidētās saimnieciskās darbības attīstību. Šī ārvalstu subsīdijas pozitīvā ietekme Komisijai būtu jāsamēro ar tās negatīvo ietekmi, kas izpaužas kā iekšējā tirgus izkropļojums, lai vajadzības gadījumā noteiktu piemērotus korektīvos pasākumus vai akceptētu saistības. Samērošana var arī novest pie secinājuma, ka nav jānosaka nekādi korektīvie pasākumi. Tām ārvalstu subsīdiju kategorijām, kuras uzskatāmas par iekšējo tirgu potenciāli visvairāk kropļojošām, pozitīvā ietekme
  nevarētu pārsniegt
  negatīvo ietekmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Komisijai būtu
  jāņem
  vērā ārvalstu subsīdijas
  pozitīvā ietekme
  uz attiecīgās subsidētās saimnieciskās darbības attīstību. Šī ārvalstu subsīdijas pozitīvā ietekme Komisijai būtu jāsamēro ar tās negatīvo ietekmi, kas izpaužas kā iekšējā tirgus izkropļojums, lai vajadzības gadījumā noteiktu piemērotus korektīvos pasākumus vai akceptētu saistības. Samērošana var arī novest pie secinājuma, ka nav jānosaka nekādi korektīvie pasākumi. Tām ārvalstu subsīdiju kategorijām, kuras uzskatāmas par iekšējo tirgu potenciāli visvairāk kropļojošām, pozitīvā ietekme
  nevarētu pārsniegt
  negatīvo ietekmi.

| (16) | Komisijai būtu
  jāvar ņemt
  vērā ārvalstu subsīdijas
  pozitīvo ietekmi
  uz attiecīgās subsidētās saimnieciskās darbības attīstību
  iekšējā tirgū un tās devumu sabiedriskās politikas mērķu, tostarp sociālo un vides mērķu, sasniegšanā
  . Šī ārvalstu subsīdijas pozitīvā ietekme Komisijai būtu jāsamēro ar tās negatīvo ietekmi, kas izpaužas kā iekšējā tirgus izkropļojums, lai vajadzības gadījumā noteiktu piemērotus korektīvos pasākumus vai akceptētu saistības.
  Samērošanā būtu jāņem vērā gan īstermiņa, gan ilgtermiņa ietekme un jāievēro vispārējais mērķis novērst izkropļojumus, ko rada ārvalstu subsīdijas. Savā analīzē Komisijai būtu jāņem vērā vispārējie principi, ko piemēro, novērtējot valsts atbalsta saderību ar vienoto tirgu.
  Samērošana var arī novest pie secinājuma, ka nav jānosaka nekādi korektīvie pasākumi.
  Attiecībā uz
  tām ārvalstu subsīdiju kategorijām, kuras uzskatāmas par iekšējo tirgu potenciāli visvairāk kropļojošām,
  ir mazāk ticams, ka
  pozitīvā ietekme
  pārsniegtu
  negatīvo ietekmi.
  Komisijai būtu jāņem vērā arī to subsīdiju pozitīvā ietekme, kuras piešķirtas, lai novērstu nopietnus valsts vai pasaules mēroga traucējumus ekonomikā, piemēram, tos, ko izraisījušas pasaules mēroga veselības krīzes. Komisijai būtu jāizstrādā pamatnostādnes par samērošanas pārbaudes piemērošanu, tostarp par izmantojamajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(16)

Komisijai būtu
  jāvar ņemt
  vērā ārvalstu subsīdijas
  pozitīvo ietekmi
  uz attiecīgās subsidētās saimnieciskās darbības attīstību
  iekšējā tirgū un tās devumu sabiedriskās politikas mērķu, tostarp sociālo un vides mērķu, sasniegšanā
  . Šī ārvalstu subsīdijas pozitīvā ietekme Komisijai būtu jāsamēro ar tās negatīvo ietekmi, kas izpaužas kā iekšējā tirgus izkropļojums, lai vajadzības gadījumā noteiktu piemērotus korektīvos pasākumus vai akceptētu saistības.
  Samērošanā būtu jāņem vērā gan īstermiņa, gan ilgtermiņa ietekme un jāievēro vispārējais mērķis novērst izkropļojumus, ko rada ārvalstu subsīdijas. Savā analīzē Komisijai būtu jāņem vērā vispārējie principi, ko piemēro, novērtējot valsts atbalsta saderību ar vienoto tirgu.
  Samērošana var arī novest pie secinājuma, ka nav jānosaka nekādi korektīvie pasākumi.
  Attiecībā uz
  tām ārvalstu subsīdiju kategorijām, kuras uzskatāmas par iekšējo tirgu potenciāli visvairāk kropļojošām,
  ir mazāk ticams, ka
  pozitīvā ietekme
  pārsniegtu
  negatīvo ietekmi.
  Komisijai būtu jāņem vērā arī to subsīdiju pozitīvā ietekme, kuras piešķirtas, lai novērstu nopietnus valsts vai pasaules mēroga traucējumus ekonomikā, piemēram, tos, ko izraisījušas pasaules mēroga veselības krīzes. Komisijai būtu jāizstrādā pamatnostādnes par samērošanas pārbaudes piemērošanu, tostarp par izmantojamajiem kritērijiem.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

20.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20a) | Uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, varētu piedāvāt — vai Komisija varētu attiecīgajiem uzņēmumiem pieprasīt —, ka tas atbilstoša ilguma laikposmā paziņo Komisijai par savu dalību turpmākās publiskā iepirkuma procedūrās Savienībā. Šāda paziņojuma iesniegšana vai Komisijas atbilde vai atbildes nesniegšana nevar uzņēmumam radīt tiesisko paļāvību, ka Komisija vēlāk nesāks izmeklēšanu par iespējamām ārvalstu subsīdijām, kas piešķirtas uzņēmumam, kurš piedalās publiskā iepirkuma procedūrā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20a)

Uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, varētu piedāvāt — vai Komisija varētu attiecīgajiem uzņēmumiem pieprasīt —, ka tas atbilstoša ilguma laikposmā paziņo Komisijai par savu dalību turpmākās publiskā iepirkuma procedūrās Savienībā. Šāda paziņojuma iesniegšana vai Komisijas atbilde vai atbildes nesniegšana nevar uzņēmumam radīt tiesisko paļāvību, ka Komisija vēlāk nesāks izmeklēšanu par iespējamām ārvalstu subsīdijām, kas piešķirtas uzņēmumam, kurš piedalās publiskā iepirkuma procedūrā.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Komisijai vajadzētu būt pilnvarām pēc savas iniciatīvas izskatīt jebkādu informāciju par ārvalstu subsīdijām. Šajā nolūkā būtu jāparedz divpakāpju procedūra, proti, kas sastāvētu no provizoriskās izskatīšanas un padziļinātās izmeklēšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Komisijai vajadzētu būt pilnvarām pēc savas iniciatīvas izskatīt jebkādu informāciju par ārvalstu subsīdijām. Šajā nolūkā būtu jāparedz divpakāpju procedūra, proti, kas sastāvētu no provizoriskās izskatīšanas un padziļinātās izmeklēšanas.

| (21) | Komisijai vajadzētu būt pilnvarām pēc savas iniciatīvas izskatīt jebkādu informāciju par ārvalstu subsīdijām. Šajā nolūkā būtu jāparedz divpakāpju procedūra, proti, kas sastāvētu no provizoriskās izskatīšanas un padziļinātās izmeklēšanas.
  Komisijai būtu jāpublicē norādījumi par kritērijiem šādas procedūras sākšanai. Komisijai vajadzētu būt iespējai rīkoties, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no jebkura attiecīga avota, arī no dalībvalstīm un uzņēmumiem vai ES mēroga sociālajiem partneriem. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāizveido kontaktpunkts. |
| --- | --- |

(21)

Komisijai vajadzētu būt pilnvarām pēc savas iniciatīvas izskatīt jebkādu informāciju par ārvalstu subsīdijām. Šajā nolūkā būtu jāparedz divpakāpju procedūra, proti, kas sastāvētu no provizoriskās izskatīšanas un padziļinātās izmeklēšanas.
  Komisijai būtu jāpublicē norādījumi par kritērijiem šādas procedūras sākšanai. Komisijai vajadzētu būt iespējai rīkoties, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no jebkura attiecīga avota, arī no dalībvalstīm un uzņēmumiem vai ES mēroga sociālajiem partneriem. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāizveido kontaktpunkts.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Komisijai būtu jāpiešķir
  atbilstošas
  izmeklēšanas pilnvaras, kas tai ļautu ievākt visu vajadzīgo informāciju. Tādēļ tai visā procedūras laikā vajadzētu būt pilnvarām pieprasīt informāciju no jebkura uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības. Turklāt Komisijai vajadzētu būt pilnvarām piemērot naudas sodus un periodiskos soda maksājumus par pieprasītās informācijas nesniegšanu noteiktajā termiņā vai par nepilnīgas, nepatiesas vai maldinošas informācijas sniegšanu. Komisija varētu arī uzdot jautājumus dalībvalstīm vai trešām valstīm. Papildus Komisijai vajadzētu būt pilnvarām veikt faktu vākšanas apmeklējumus uzņēmuma telpās Savienības teritorijā vai, ja
  uzņēmums un
  attiecīgā trešā valsts tam piekrīt, uzņēmuma telpās trešā valstī. Ja attiecīgais uzņēmums nesadarbojas, Komisijai vajadzētu būt arī pilnvarām pieņemt lēmumus, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Komisijai būtu jāpiešķir
  atbilstošas
  izmeklēšanas pilnvaras, kas tai ļautu ievākt visu vajadzīgo informāciju. Tādēļ tai visā procedūras laikā vajadzētu būt pilnvarām pieprasīt informāciju no jebkura uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības. Turklāt Komisijai vajadzētu būt pilnvarām piemērot naudas sodus un periodiskos soda maksājumus par pieprasītās informācijas nesniegšanu noteiktajā termiņā vai par nepilnīgas, nepatiesas vai maldinošas informācijas sniegšanu. Komisija varētu arī uzdot jautājumus dalībvalstīm vai trešām valstīm. Papildus Komisijai vajadzētu būt pilnvarām veikt faktu vākšanas apmeklējumus uzņēmuma telpās Savienības teritorijā vai, ja
  uzņēmums un
  attiecīgā trešā valsts tam piekrīt, uzņēmuma telpās trešā valstī. Ja attiecīgais uzņēmums nesadarbojas, Komisijai vajadzētu būt arī pilnvarām pieņemt lēmumus, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

| (22) | Komisijai būtu jāpiešķir
  pienācīgas
  izmeklēšanas pilnvaras
  un resursi
  , kas tai ļautu ievākt visu vajadzīgo informāciju. Tādēļ tai visā procedūras laikā vajadzētu būt pilnvarām pieprasīt informāciju no jebkura uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības. Turklāt Komisijai vajadzētu būt pilnvarām piemērot naudas sodus un periodiskos soda maksājumus par pieprasītās informācijas nesniegšanu noteiktajā termiņā vai par nepilnīgas, nepatiesas vai maldinošas informācijas sniegšanu.
  Lai pastiprinātu šīs regulas atturošo raksturu, vajadzētu būt iespējai vajadzības gadījumā vienlaikus piemērot korektīvos pasākumus, saistības, naudas sodus un periodiskos soda maksājumus.
  Komisija varētu arī uzdot jautājumus dalībvalstīm vai trešām valstīm. Papildus Komisijai vajadzētu būt pilnvarām veikt faktu vākšanas apmeklējumus uzņēmuma telpās Savienības teritorijā vai, ja attiecīgā trešā valsts tam piekrīt, uzņēmuma telpās trešā valstī. Ja attiecīgais uzņēmums nesadarbojas, Komisijai vajadzētu būt arī pilnvarām pieņemt lēmumus, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(22)

Komisijai būtu jāpiešķir
  pienācīgas
  izmeklēšanas pilnvaras
  un resursi
  , kas tai ļautu ievākt visu vajadzīgo informāciju. Tādēļ tai visā procedūras laikā vajadzētu būt pilnvarām pieprasīt informāciju no jebkura uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības. Turklāt Komisijai vajadzētu būt pilnvarām piemērot naudas sodus un periodiskos soda maksājumus par pieprasītās informācijas nesniegšanu noteiktajā termiņā vai par nepilnīgas, nepatiesas vai maldinošas informācijas sniegšanu.
  Lai pastiprinātu šīs regulas atturošo raksturu, vajadzētu būt iespējai vajadzības gadījumā vienlaikus piemērot korektīvos pasākumus, saistības, naudas sodus un periodiskos soda maksājumus.
  Komisija varētu arī uzdot jautājumus dalībvalstīm vai trešām valstīm. Papildus Komisijai vajadzētu būt pilnvarām veikt faktu vākšanas apmeklējumus uzņēmuma telpās Savienības teritorijā vai, ja attiecīgā trešā valsts tam piekrīt, uzņēmuma telpās trešā valstī. Ja attiecīgais uzņēmums nesadarbojas, Komisijai vajadzētu būt arī pilnvarām pieņemt lēmumus, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Komisijas rīcībā vajadzētu būt piemērotiem instrumentiem, ar kuriem panākt saistību un korektīvo pasākumu efektivitāti. Ja attiecīgais uzņēmums nepilda lēmumu par saistībām, lēmumu, ar ko noteikti korektīvie pasākumi, vai lēmumu, ar ko noteikti pagaidu noregulējuma pasākumi, Komisijai vajadzētu būt pilnvarām piemērot naudas sodus un periodiskos soda maksājumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Komisijas rīcībā vajadzētu būt piemērotiem instrumentiem, ar kuriem panākt saistību un korektīvo pasākumu efektivitāti. Ja attiecīgais uzņēmums nepilda lēmumu par saistībām, lēmumu, ar ko noteikti korektīvie pasākumi, vai lēmumu, ar ko noteikti pagaidu noregulējuma pasākumi, Komisijai vajadzētu būt pilnvarām piemērot naudas sodus un periodiskos soda maksājumus.

| (26) | Komisijas rīcībā vajadzētu būt piemērotiem instrumentiem, ar kuriem panākt saistību un korektīvo pasākumu efektivitāti. Ja attiecīgais uzņēmums nepilda lēmumu par saistībām, lēmumu, ar ko noteikti korektīvie pasākumi, vai lēmumu, ar ko noteikti pagaidu noregulējuma pasākumi, Komisijai vajadzētu būt pilnvarām piemērot
  pietiekami atturoša rakstura
  naudas sodus un periodiskos soda maksājumus.
  Piemērojot šādus naudas sodus un periodiskos soda maksājumus, Komisijai būtu jāņem vērā atkārtotas neatbilstības gadījumi. Komisijai būtu jāizvērtē šo pasākumu efektivitāte. |
| --- | --- |

(26)

Komisijas rīcībā vajadzētu būt piemērotiem instrumentiem, ar kuriem panākt saistību un korektīvo pasākumu efektivitāti. Ja attiecīgais uzņēmums nepilda lēmumu par saistībām, lēmumu, ar ko noteikti korektīvie pasākumi, vai lēmumu, ar ko noteikti pagaidu noregulējuma pasākumi, Komisijai vajadzētu būt pilnvarām piemērot
  pietiekami atturoša rakstura
  naudas sodus un periodiskos soda maksājumus.
  Piemērojot šādus naudas sodus un periodiskos soda maksājumus, Komisijai būtu jāņem vērā atkārtotas neatbilstības gadījumi. Komisijai būtu jāizvērtē šo pasākumu efektivitāte.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

31. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (31) | Ja paziņošanas robežvērtības nav sasniegtas,
  Komisija var noteikt prasību
  paziņot par potenciāli subsidētiem koncentrācijas darījumiem, kas vēl nav īstenoti, vai paziņot par potenciāli subsidētiem piedāvājumiem pirms publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas, ja tā uzskata, ka koncentrācijas darījums vai piedāvājums būtu jāizskata ex ante, ņemot vērā to ietekmi Savienībā. Komisijai vajadzētu būt arī iespējai pēc savas iniciatīvas izskatīt jau īstenotus koncentrācijas darījumus vai piešķirtas publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31)

Ja paziņošanas robežvērtības nav sasniegtas,
  Komisija var noteikt prasību
  paziņot par potenciāli subsidētiem koncentrācijas darījumiem, kas vēl nav īstenoti, vai paziņot par potenciāli subsidētiem piedāvājumiem pirms publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas, ja tā uzskata, ka koncentrācijas darījums vai piedāvājums būtu jāizskata ex ante, ņemot vērā to ietekmi Savienībā. Komisijai vajadzētu būt arī iespējai pēc savas iniciatīvas izskatīt jau īstenotus koncentrācijas darījumus vai piešķirtas publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesības.

| (31) | Ja paziņošanas robežvērtības nav sasniegtas,
  Komisijai būtu jānosaka prasība
  paziņot par potenciāli subsidētiem koncentrācijas darījumiem, kas vēl nav īstenoti, vai paziņot par potenciāli subsidētiem piedāvājumiem pirms publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas, ja tā uzskata, ka koncentrācijas darījums vai piedāvājums būtu jāizskata ex ante, ņemot vērā to ietekmi Savienībā. Komisijai vajadzētu būt arī iespējai pēc savas iniciatīvas izskatīt jau īstenotus koncentrācijas darījumus vai piešķirtas publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesības. |
| --- | --- |

(31)

Ja paziņošanas robežvērtības nav sasniegtas,
  Komisijai būtu jānosaka prasība
  paziņot par potenciāli subsidētiem koncentrācijas darījumiem, kas vēl nav īstenoti, vai paziņot par potenciāli subsidētiem piedāvājumiem pirms publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas, ja tā uzskata, ka koncentrācijas darījums vai piedāvājums būtu jāizskata ex ante, ņemot vērā to ietekmi Savienībā. Komisijai vajadzētu būt arī iespējai pēc savas iniciatīvas izskatīt jau īstenotus koncentrācijas darījumus vai piešķirtas publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesības.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

32.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (32a) | Koncentrācijas darījumu ex ante pārskatīšanas mehānisma kontekstā attiecīgajiem uzņēmumiem vajadzētu būt iespējai pieprasīt pirmspaziņošanas apspriešanos ar Komisiju, pamatojoties uz labticību, un vienīgi nolūkā saņemt norādījumus par to, vai oficiālās paziņošanas robežvērtības ir vai nav sasniegtas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32a)

Koncentrācijas darījumu ex ante pārskatīšanas mehānisma kontekstā attiecīgajiem uzņēmumiem vajadzētu būt iespējai pieprasīt pirmspaziņošanas apspriešanos ar Komisiju, pamatojoties uz labticību, un vienīgi nolūkā saņemt norādījumus par to, vai oficiālās paziņošanas robežvērtības ir vai nav sasniegtas.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

35. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (35) | Būtu jānodrošina, ka publisko iepirkumu reglamentējošie principi, jo īpaši samērīguma, nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības principi, tiek ievēroti attiecībā uz visiem uzņēmumiem, kas piedalās publiskā iepirkuma procedūrā, neatkarīgi no izmeklēšanas, kas ir sākta saskaņā ar šo regulu un vēl nav pabeigta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35)

Būtu jānodrošina, ka publisko iepirkumu reglamentējošie principi, jo īpaši samērīguma, nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības principi, tiek ievēroti attiecībā uz visiem uzņēmumiem, kas piedalās publiskā iepirkuma procedūrā, neatkarīgi no izmeklēšanas, kas ir sākta saskaņā ar šo regulu un vēl nav pabeigta.

| (35) | Būtu jānodrošina, ka publisko iepirkumu reglamentējošie principi, jo īpaši samērīguma, nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības principi, tiek ievēroti attiecībā uz visiem uzņēmumiem, kas piedalās publiskā iepirkuma procedūrā, neatkarīgi no izmeklēšanas, kas ir sākta saskaņā ar šo regulu un vēl nav pabeigta.
  Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES, 2014/24/ES un 2014/25/ES attiecībā uz pienākumiem, kas piemērojami vides, sociālo un darba tiesību jomā. |
| --- | --- |

(35)

Būtu jānodrošina, ka publisko iepirkumu reglamentējošie principi, jo īpaši samērīguma, nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības principi, tiek ievēroti attiecībā uz visiem uzņēmumiem, kas piedalās publiskā iepirkuma procedūrā, neatkarīgi no izmeklēšanas, kas ir sākta saskaņā ar šo regulu un vēl nav pabeigta.
  Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES, 2014/24/ES un 2014/25/ES attiecībā uz pienākumiem, kas piemērojami vides, sociālo un darba tiesību jomā.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

36. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (36) | Ārvalstu subsīdijas, kas uzņēmumam dod iespēju iesniegt piedāvājumu, kurš attiecībā uz konkrētajiem būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem ir nepamatoti izdevīgs, būtu jāuzskata par tādām, kas faktiski vai potenciāli rada izkropļojumus publiskā iepirkuma procedūrā. Tāpēc šie izkropļojumi būtu jānovērtē, pamatojoties uz 13. un 14. apsvērumā aprakstīto neizsmeļošo rādītāju kopumu un uz nepamatoti izdevīga piedāvājuma jēdzienu. Rādītājiem būtu jābūt tādiem, kas ļauj noteikt, kā ārvalstu subsīdija izkropļo konkurenci, uzlabodama uzņēmuma konkurētspēju un dodama tam iespēju iesniegt nepamatoti izdevīgu piedāvājumu. Uzņēmumiem būtu jādod iespēja pamatot, ka piedāvājums nav nepamatoti izdevīgs, tostarp sniedzot Direktīvas 2014/24/ES 69. panta 2. punktā minētos elementus. Līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas aizliegums būtu jāpiemēro tikai tad, ja no ārvalstu subsīdijām labumu guvušā piedāvājuma izdevīgums nav attaisnojams, līguma slēgšanas tiesības tiktu piešķirtas konkrētā piedāvājuma iesniedzējam un uzņēmums, kas iesniedza piedāvājumu, nav piedāvājis uzņemties saistības, kuras tiek uzskatītas par piemērotām un pietiekamām izkropļojuma pilnīgai un faktiskai novēršanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36)

Ārvalstu subsīdijas, kas uzņēmumam dod iespēju iesniegt piedāvājumu, kurš attiecībā uz konkrētajiem būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem ir nepamatoti izdevīgs, būtu jāuzskata par tādām, kas faktiski vai potenciāli rada izkropļojumus publiskā iepirkuma procedūrā. Tāpēc šie izkropļojumi būtu jānovērtē, pamatojoties uz 13. un 14. apsvērumā aprakstīto neizsmeļošo rādītāju kopumu un uz nepamatoti izdevīga piedāvājuma jēdzienu. Rādītājiem būtu jābūt tādiem, kas ļauj noteikt, kā ārvalstu subsīdija izkropļo konkurenci, uzlabodama uzņēmuma konkurētspēju un dodama tam iespēju iesniegt nepamatoti izdevīgu piedāvājumu. Uzņēmumiem būtu jādod iespēja pamatot, ka piedāvājums nav nepamatoti izdevīgs, tostarp sniedzot Direktīvas 2014/24/ES 69. panta 2. punktā minētos elementus. Līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas aizliegums būtu jāpiemēro tikai tad, ja no ārvalstu subsīdijām labumu guvušā piedāvājuma izdevīgums nav attaisnojams, līguma slēgšanas tiesības tiktu piešķirtas konkrētā piedāvājuma iesniedzējam un uzņēmums, kas iesniedza piedāvājumu, nav piedāvājis uzņemties saistības, kuras tiek uzskatītas par piemērotām un pietiekamām izkropļojuma pilnīgai un faktiskai novēršanai.

| (36) | Ārvalstu subsīdijas, kas uzņēmumam dod iespēju iesniegt piedāvājumu, kurš attiecībā uz konkrētajiem būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem ir nepamatoti izdevīgs, būtu jāuzskata par tādām, kas faktiski vai potenciāli rada izkropļojumus publiskā iepirkuma procedūrā. Tāpēc šie izkropļojumi būtu jānovērtē, pamatojoties uz 13. un 14. apsvērumā aprakstīto neizsmeļošo rādītāju kopumu un uz nepamatoti izdevīga piedāvājuma jēdzienu. Rādītājiem būtu jābūt tādiem, kas ļauj noteikt, kā ārvalstu subsīdija izkropļo konkurenci, uzlabodama uzņēmuma konkurētspēju un dodama tam iespēju iesniegt nepamatoti izdevīgu piedāvājumu. Uzņēmumiem būtu jādod iespēja pamatot, ka piedāvājums nav nepamatoti izdevīgs, tostarp sniedzot Direktīvas 2014/24/ES 69. panta 2. punktā minētos elementus. Līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas aizliegums būtu jāpiemēro tikai tad, ja no ārvalstu subsīdijām labumu guvušā piedāvājuma izdevīgums nav attaisnojams, līguma slēgšanas tiesības tiktu piešķirtas konkrētā piedāvājuma iesniedzējam un uzņēmums, kas iesniedza piedāvājumu, nav piedāvājis uzņemties saistības, kuras tiek uzskatītas par piemērotām un pietiekamām izkropļojuma pilnīgai un faktiskai novēršanai.
  Pieņemot lēmumu, ar ko aizliedz piešķirt līguma slēgšanas tiesības, attiecīgais uzņēmums tiek izslēgts no dalības publiskā iepirkuma procedūrā. |
| --- | --- |

(36)

Ārvalstu subsīdijas, kas uzņēmumam dod iespēju iesniegt piedāvājumu, kurš attiecībā uz konkrētajiem būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem ir nepamatoti izdevīgs, būtu jāuzskata par tādām, kas faktiski vai potenciāli rada izkropļojumus publiskā iepirkuma procedūrā. Tāpēc šie izkropļojumi būtu jānovērtē, pamatojoties uz 13. un 14. apsvērumā aprakstīto neizsmeļošo rādītāju kopumu un uz nepamatoti izdevīga piedāvājuma jēdzienu. Rādītājiem būtu jābūt tādiem, kas ļauj noteikt, kā ārvalstu subsīdija izkropļo konkurenci, uzlabodama uzņēmuma konkurētspēju un dodama tam iespēju iesniegt nepamatoti izdevīgu piedāvājumu. Uzņēmumiem būtu jādod iespēja pamatot, ka piedāvājums nav nepamatoti izdevīgs, tostarp sniedzot Direktīvas 2014/24/ES 69. panta 2. punktā minētos elementus. Līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas aizliegums būtu jāpiemēro tikai tad, ja no ārvalstu subsīdijām labumu guvušā piedāvājuma izdevīgums nav attaisnojams, līguma slēgšanas tiesības tiktu piešķirtas konkrētā piedāvājuma iesniedzējam un uzņēmums, kas iesniedza piedāvājumu, nav piedāvājis uzņemties saistības, kuras tiek uzskatītas par piemērotām un pietiekamām izkropļojuma pilnīgai un faktiskai novēršanai.
  Pieņemot lēmumu, ar ko aizliedz piešķirt līguma slēgšanas tiesības, attiecīgais uzņēmums tiek izslēgts no dalības publiskā iepirkuma procedūrā.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

37. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (37) | Ņemot vērā koncentrācijas darījumu un publiskā iepirkuma līgumu ex ante izskatīšanas mehānisma būtību un vajadzību pēc juridiskās noteiktības attiecībā uz šiem konkrētajiem darījumiem, Komisija pēc savas iniciatīvas nevar atkārtoti izskatīt koncentrācijas darījumu vai publiskā iepirkuma piedāvājumu, par ko ir sniegts paziņojums un ir veikts novērtējums saskaņā ar attiecīgajām procedūrām. Tomēr finansējums, par kuru Komisija ir informēta, izmantojot paziņošanas procedūru, var būt relevants arī ārpus konkrētā koncentrācijas darījuma vai konkrētās iepirkuma procedūras. Lai ievāktu informāciju par ārvalstu subsīdijām, Komisijai vajadzētu būt iespējai sākt izmeklēšanu par konkrētām ekonomikas nozarēm, konkrētiem saimnieciskās darbības veidiem vai konkrētu ārvalstu subsīdiju instrumentu izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37)

Ņemot vērā koncentrācijas darījumu un publiskā iepirkuma līgumu ex ante izskatīšanas mehānisma būtību un vajadzību pēc juridiskās noteiktības attiecībā uz šiem konkrētajiem darījumiem, Komisija pēc savas iniciatīvas nevar atkārtoti izskatīt koncentrācijas darījumu vai publiskā iepirkuma piedāvājumu, par ko ir sniegts paziņojums un ir veikts novērtējums saskaņā ar attiecīgajām procedūrām. Tomēr finansējums, par kuru Komisija ir informēta, izmantojot paziņošanas procedūru, var būt relevants arī ārpus konkrētā koncentrācijas darījuma vai konkrētās iepirkuma procedūras. Lai ievāktu informāciju par ārvalstu subsīdijām, Komisijai vajadzētu būt iespējai sākt izmeklēšanu par konkrētām ekonomikas nozarēm, konkrētiem saimnieciskās darbības veidiem vai konkrētu ārvalstu subsīdiju instrumentu izmantošanu.

| (37) | Ņemot vērā koncentrācijas darījumu un publiskā iepirkuma līgumu ex ante izskatīšanas mehānisma būtību un vajadzību pēc juridiskās noteiktības attiecībā uz šiem konkrētajiem darījumiem, Komisija pēc savas iniciatīvas nevar atkārtoti izskatīt koncentrācijas darījumu vai publiskā iepirkuma piedāvājumu, par ko ir sniegts paziņojums un ir veikts novērtējums saskaņā ar attiecīgajām procedūrām. Tomēr finansējums, par kuru Komisija ir informēta, izmantojot paziņošanas procedūru, var būt relevants arī ārpus konkrētā koncentrācijas darījuma vai konkrētās iepirkuma procedūras. Lai ievāktu informāciju par ārvalstu subsīdijām, Komisijai vajadzētu būt iespējai sākt izmeklēšanu par konkrētām ekonomikas nozarēm, konkrētiem saimnieciskās darbības veidiem vai konkrētu ārvalstu subsīdiju instrumentu izmantošanu.
  Komisijai būtu jāvar izmantot šādā tirgus izmeklēšanā iegūto informāciju, lai izskatītu konkrētus darījumus saskaņā ar šajā regulā paredzētajām procedūrām. |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā koncentrācijas darījumu un publiskā iepirkuma līgumu ex ante izskatīšanas mehānisma būtību un vajadzību pēc juridiskās noteiktības attiecībā uz šiem konkrētajiem darījumiem, Komisija pēc savas iniciatīvas nevar atkārtoti izskatīt koncentrācijas darījumu vai publiskā iepirkuma piedāvājumu, par ko ir sniegts paziņojums un ir veikts novērtējums saskaņā ar attiecīgajām procedūrām. Tomēr finansējums, par kuru Komisija ir informēta, izmantojot paziņošanas procedūru, var būt relevants arī ārpus konkrētā koncentrācijas darījuma vai konkrētās iepirkuma procedūras. Lai ievāktu informāciju par ārvalstu subsīdijām, Komisijai vajadzētu būt iespējai sākt izmeklēšanu par konkrētām ekonomikas nozarēm, konkrētiem saimnieciskās darbības veidiem vai konkrētu ārvalstu subsīdiju instrumentu izmantošanu.
  Komisijai būtu jāvar izmantot šādā tirgus izmeklēšanā iegūto informāciju, lai izskatītu konkrētus darījumus saskaņā ar šajā regulā paredzētajām procedūrām.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

43. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (43) | Šīs regulas īstenošanai Savienībā būtu jāatbilst Savienības tiesībām un PTO līgumam, un tai būtu jāatbilst saistībām, kas noteiktas citos tirdzniecības un investīciju nolīgumos, kuru līgumslēdzējas puses ir Savienība vai dalībvalstis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(43)

Šīs regulas īstenošanai Savienībā būtu jāatbilst Savienības tiesībām un PTO līgumam, un tai būtu jāatbilst saistībām, kas noteiktas citos tirdzniecības un investīciju nolīgumos, kuru līgumslēdzējas puses ir Savienība vai dalībvalstis.

| (43) | Šīs regulas īstenošanai Savienībā būtu jāatbilst Savienības tiesībām un PTO līgumam, un tai būtu jāatbilst saistībām, kas noteiktas citos tirdzniecības un investīciju nolīgumos, kuru līgumslēdzējas puses ir Savienība vai dalībvalstis.
  Šai regulai nebūtu jāskar daudzpusēju noteikumu izstrāde kropļojošu subsīdiju novēršanai. |
| --- | --- |

(43)

Šīs regulas īstenošanai Savienībā būtu jāatbilst Savienības tiesībām un PTO līgumam, un tai būtu jāatbilst saistībām, kas noteiktas citos tirdzniecības un investīciju nolīgumos, kuru līgumslēdzējas puses ir Savienība vai dalībvalstis.
  Šai regulai nebūtu jāskar daudzpusēju noteikumu izstrāde kropļojošu subsīdiju novēršanai.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

43.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (43a) | Lai veicinātu daudzpusēju noteikumu izstrādi kropļojošu subsīdiju un to pamatcēloņu novēršanai, ir jāizveido dialogs ar trešām valstīm. Ja Komisija atklāj vai tai ir aizdomas, ka pastāv sistēmiskas kropļojošas ārvalstu subsīdijas, tai būtu jāvar iesaistīties dialogā ar attiecīgo trešo valsti, lai pētītu iespējas panākt kropļojošo subsīdiju pārtraukšanu vai grozīšanu nolūkā novērst to kropļojošo ietekmi iekšējā tirgū. Ja divpusējā nolīgumā starp Savienību un trešo valsti ir paredzēts konsultāciju mehānisms, kas aptver sistēmiskas kropļojošas ārvalstu subsīdijas, kuras ietilpst šīs regulas darbības jomā, šis mehānisms būtu jāizmanto, lai veicinātu dialogu ar trešo valsti. Komisijai arī vajadzētu būt iespējai censties panākt kropļojošo ārvalstu subsīdiju pārtraukšanu vai grozīšanu, izvirzot jautājumu jebkurā attiecīgā starptautiskā forumā vai sadarbojoties ar jebkuru citu trešo valsti, kuru skar tās pašas sistēmiskās kropļojošās subsīdijas, vai ar jebkuru ieinteresēto trešo valsti. Šim dialogam nevajadzētu kavēt Komisiju sākt vai turpināt izmeklēšanu saskaņā ar šo regulu, un tam nevajadzētu būt korektīvo pasākumu alternatīvai. Komisijai bez liekas kavēšanās būtu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par attiecīgām norisēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(43a)

Lai veicinātu daudzpusēju noteikumu izstrādi kropļojošu subsīdiju un to pamatcēloņu novēršanai, ir jāizveido dialogs ar trešām valstīm. Ja Komisija atklāj vai tai ir aizdomas, ka pastāv sistēmiskas kropļojošas ārvalstu subsīdijas, tai būtu jāvar iesaistīties dialogā ar attiecīgo trešo valsti, lai pētītu iespējas panākt kropļojošo subsīdiju pārtraukšanu vai grozīšanu nolūkā novērst to kropļojošo ietekmi iekšējā tirgū. Ja divpusējā nolīgumā starp Savienību un trešo valsti ir paredzēts konsultāciju mehānisms, kas aptver sistēmiskas kropļojošas ārvalstu subsīdijas, kuras ietilpst šīs regulas darbības jomā, šis mehānisms būtu jāizmanto, lai veicinātu dialogu ar trešo valsti. Komisijai arī vajadzētu būt iespējai censties panākt kropļojošo ārvalstu subsīdiju pārtraukšanu vai grozīšanu, izvirzot jautājumu jebkurā attiecīgā starptautiskā forumā vai sadarbojoties ar jebkuru citu trešo valsti, kuru skar tās pašas sistēmiskās kropļojošās subsīdijas, vai ar jebkuru ieinteresēto trešo valsti. Šim dialogam nevajadzētu kavēt Komisiju sākt vai turpināt izmeklēšanu saskaņā ar šo regulu, un tam nevajadzētu būt korektīvo pasākumu alternatīvai. Komisijai bez liekas kavēšanās būtu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par attiecīgām norisēm.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

47. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (47) | Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras
  saskaņā ar Līguma 291. pantu
  . Minētās pilnvaras būtu jāizmanto, lai noteiktu paziņojumu formu un saturu attiecībā uz koncentrācijas darījumiem un attiecībā uz finansējumu publiskā iepirkuma procedūru ietvaros, informācijas izpaušanas kārtību, pārredzamības prasību formu un saturu, termiņu aprēķināšanu, saistību nosacījumus un termiņus un sīki izstrādātus noteikumus par procedūras posmiem izmeklēšanā attiecībā uz publiskā iepirkuma procedūrām. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(47)

Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras
  saskaņā ar Līguma 291. pantu
  . Minētās pilnvaras būtu jāizmanto, lai noteiktu paziņojumu formu un saturu attiecībā uz koncentrācijas darījumiem un attiecībā uz finansējumu publiskā iepirkuma procedūru ietvaros, informācijas izpaušanas kārtību, pārredzamības prasību formu un saturu, termiņu aprēķināšanu, saistību nosacījumus un termiņus un sīki izstrādātus noteikumus par procedūras posmiem izmeklēšanā attiecībā uz publiskā iepirkuma procedūrām. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

| (47) | Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto, lai noteiktu paziņojumu formu un saturu attiecībā uz koncentrācijas darījumiem un attiecībā uz finansējumu publiskā iepirkuma procedūru ietvaros, informācijas izpaušanas kārtību, pārredzamības prasību formu un saturu, termiņu aprēķināšanu, saistību nosacījumus un termiņus un sīki izstrādātus noteikumus par procedūras posmiem izmeklēšanā attiecībā uz publiskā iepirkuma procedūrām. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.
  Minētās īstenošanas pilnvaras Komisijai pirmoreiz būtu jāizmanto ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(47)

Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto, lai noteiktu paziņojumu formu un saturu attiecībā uz koncentrācijas darījumiem un attiecībā uz finansējumu publiskā iepirkuma procedūru ietvaros, informācijas izpaušanas kārtību, pārredzamības prasību formu un saturu, termiņu aprēķināšanu, saistību nosacījumus un termiņus un sīki izstrādātus noteikumus par procedūras posmiem izmeklēšanā attiecībā uz publiskā iepirkuma procedūrām. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.
  Minētās īstenošanas pilnvaras Komisijai pirmoreiz būtu jāizmanto ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

47.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (47a) | Komisijai vajadzētu būt iespējai izveidot vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas darījumu vai publiskā iepirkuma procedūru izskatīšanai, pamatojoties uz to, ka šķiet mazāk iespējams, ka tie ārvalstu subsīdiju dēļ varētu izraisīt konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(47a)

Komisijai vajadzētu būt iespējai izveidot vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas darījumu vai publiskā iepirkuma procedūru izskatīšanai, pamatojoties uz to, ka šķiet mazāk iespējams, ka tie ārvalstu subsīdiju dēļ varētu izraisīt konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

48. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (48) | Lai iekšējā tirgū vienlīdzīgus konkurences apstākļus nodrošinātu arī ilgtermiņā, nolūkā nodrošināt pienācīgu tvērumu lietās, kas tiek izmeklētas uz paziņojumu pamata, kā arī pēc savas iniciatīvas,
  saskaņā ar Līguma 290
  . 
  pantu
  būtu
  jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus
  ,
  ar kuriem tā varētu grozīt
  paziņošanas
  robežvērtības
  attiecībā uz koncentrācijas darījumiem un publiskā iepirkuma procedūrām,
  atbrīvot
  konkrētu kategoriju
  uzņēmumus
  no paziņošanas pienākuma saskaņā ar šo regulu
  un grozīt
  provizoriskās izskatīšanas un padziļinātās izmeklēšanas
  termiņus
  attiecībā uz paziņotajiem koncentrācijas darījumiem vai paziņoto finansējumu publiskā iepirkuma procedūru ietvaros. Attiecībā uz finansējumu publiskā iepirkuma procedūras ietvaros
  pilnvaras pieņemt šādus aktus
  būtu
  jāīsteno
  , ņemot vērā MVU intereses.
  Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot minēto aktu sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī,
  un
  lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā
  par
  labāku likumdošanas procesu

   (47)

  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību
  ,
  Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti
  būtu
  jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem
  ,
  un minēto iestāžu ekspertiem vajadzētu būt sistemātiskai piekļuvei Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(48)

Lai iekšējā tirgū vienlīdzīgus konkurences apstākļus nodrošinātu arī ilgtermiņā, nolūkā nodrošināt pienācīgu tvērumu lietās, kas tiek izmeklētas uz paziņojumu pamata, kā arī pēc savas iniciatīvas,
  saskaņā ar Līguma 290
  . 
  pantu
  būtu
  jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus
  ,
  ar kuriem tā varētu grozīt
  paziņošanas
  robežvērtības
  attiecībā uz koncentrācijas darījumiem un publiskā iepirkuma procedūrām,
  atbrīvot
  konkrētu kategoriju
  uzņēmumus
  no paziņošanas pienākuma saskaņā ar šo regulu
  un grozīt
  provizoriskās izskatīšanas un padziļinātās izmeklēšanas
  termiņus
  attiecībā uz paziņotajiem koncentrācijas darījumiem vai paziņoto finansējumu publiskā iepirkuma procedūru ietvaros. Attiecībā uz finansējumu publiskā iepirkuma procedūras ietvaros
  pilnvaras pieņemt šādus aktus
  būtu
  jāīsteno
  , ņemot vērā MVU intereses.
  Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot minēto aktu sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī,
  un
  lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā
  par
  labāku likumdošanas procesu

   (47)

  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību
  ,
  Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti
  būtu
  jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem
  ,
  un minēto iestāžu ekspertiem vajadzētu būt sistemātiskai piekļuvei Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana
  .

| (48) | Lai iekšējā tirgū vienlīdzīgus konkurences apstākļus nodrošinātu arī ilgtermiņā, nolūkā nodrošināt pienācīgu tvērumu lietās, kas tiek izmeklētas uz paziņojumu pamata, kā arī pēc savas iniciatīvas,
  Komisijai ne vēlāk kā divus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam reizi trijos gados būtu jāizvērtē tās darbība un efektivitāte, arī attiecībā uz 18. un 27
  . 
  pantā noteiktajām paziņošanas robežvērtībām, un minētais izvērtējums ziņojuma veidā jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. Minētajā ziņojumā būtu jāiekļauj novērtējums par to, vai šī regula
  būtu
  jāgroza. Ja ziņojumā ierosināts grozīt regulu
  ,
  tam var pievienot leģislatīvā akta priekšlikumu, jo īpaši attiecībā uz
  paziņošanas
  robežvērtību grozīšanu
  attiecībā uz koncentrācijas darījumiem un publiskā iepirkuma procedūrām, konkrētu kategoriju
  uzņēmumu atbrīvošanu
  no paziņošanas pienākuma saskaņā ar šo regulu
  , zemāku paziņošanas robežvērtību ieviešanu attiecībā uz konkrētām ekonomikas nozarēm vai diferencētu robežvērtību ieviešanu attiecībā uz dažādiem publiskā iepirkuma līgumu veidiem, kā arī
  provizoriskās izskatīšanas un padziļinātās izmeklēšanas
  termiņu grozīšanu
  attiecībā uz paziņotajiem koncentrācijas darījumiem vai paziņoto finansējumu publiskā iepirkuma procedūru ietvaros. Attiecībā uz finansējumu publiskā iepirkuma procedūras ietvaros
  izvērtējums
  būtu
  jāveic
  , ņemot vērā MVU intereses.
  Komisijai arī būtu jāizmanto kvantitatīva izmaksu un ieguvumu analīze un ex ante analīze par ietekmi uz investīcijām un patērētāju labklājību. Veicot izvērtēšanu
  ,
  Komisijai
  būtu
  jāapsver iespēja atcelt šo regulu
  ,
  ja tā uzskata, ka daudzpusēju noteikumu izstrāde kropļojošu subsīdiju novēršanai ir padarījusi šo regulu pilnībā lieku
  . |
| --- | --- |

(48)

Lai iekšējā tirgū vienlīdzīgus konkurences apstākļus nodrošinātu arī ilgtermiņā, nolūkā nodrošināt pienācīgu tvērumu lietās, kas tiek izmeklētas uz paziņojumu pamata, kā arī pēc savas iniciatīvas,
  Komisijai ne vēlāk kā divus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam reizi trijos gados būtu jāizvērtē tās darbība un efektivitāte, arī attiecībā uz 18. un 27
  . 
  pantā noteiktajām paziņošanas robežvērtībām, un minētais izvērtējums ziņojuma veidā jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. Minētajā ziņojumā būtu jāiekļauj novērtējums par to, vai šī regula
  būtu
  jāgroza. Ja ziņojumā ierosināts grozīt regulu
  ,
  tam var pievienot leģislatīvā akta priekšlikumu, jo īpaši attiecībā uz
  paziņošanas
  robežvērtību grozīšanu
  attiecībā uz koncentrācijas darījumiem un publiskā iepirkuma procedūrām, konkrētu kategoriju
  uzņēmumu atbrīvošanu
  no paziņošanas pienākuma saskaņā ar šo regulu
  , zemāku paziņošanas robežvērtību ieviešanu attiecībā uz konkrētām ekonomikas nozarēm vai diferencētu robežvērtību ieviešanu attiecībā uz dažādiem publiskā iepirkuma līgumu veidiem, kā arī
  provizoriskās izskatīšanas un padziļinātās izmeklēšanas
  termiņu grozīšanu
  attiecībā uz paziņotajiem koncentrācijas darījumiem vai paziņoto finansējumu publiskā iepirkuma procedūru ietvaros. Attiecībā uz finansējumu publiskā iepirkuma procedūras ietvaros
  izvērtējums
  būtu
  jāveic
  , ņemot vērā MVU intereses.
  Komisijai arī būtu jāizmanto kvantitatīva izmaksu un ieguvumu analīze un ex ante analīze par ietekmi uz investīcijām un patērētāju labklājību. Veicot izvērtēšanu
  ,
  Komisijai
  būtu
  jāapsver iespēja atcelt šo regulu
  ,
  ja tā uzskata, ka daudzpusēju noteikumu izstrāde kropļojošu subsīdiju novēršanai ir padarījusi šo regulu pilnībā lieku
  .

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Šī regula paredz noteikumus un procedūras iekšējo tirgu izkropļojošu ārvalstu subsīdiju izmeklēšanai un šādu izkropļojumu novēršanai. Šādi izkropļojumi var rasties jebkurā saimnieciskās darbības jomā un jo īpaši koncentrācijas darījumos un publiskā iepirkuma procedūrās. | (1)   Šī regula paredz noteikumus un procedūras iekšējo tirgu izkropļojošu ārvalstu subsīdiju izmeklēšanai un šādu izkropļojumu novēršanai
  , lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus
  . Šādi izkropļojumi var rasties jebkurā saimnieciskās darbības jomā un jo īpaši koncentrācijas darījumos un publiskā iepirkuma procedūrās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)   Šī regula paredz noteikumus un procedūras iekšējo tirgu izkropļojošu ārvalstu subsīdiju izmeklēšanai un šādu izkropļojumu novēršanai. Šādi izkropļojumi var rasties jebkurā saimnieciskās darbības jomā un jo īpaši koncentrācijas darījumos un publiskā iepirkuma procedūrās.

(1)   Šī regula paredz noteikumus un procedūras iekšējo tirgu izkropļojošu ārvalstu subsīdiju izmeklēšanai un šādu izkropļojumu novēršanai
  , lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus
  . Šādi izkropļojumi var rasties jebkurā saimnieciskās darbības jomā un jo īpaši koncentrācijas darījumos un publiskā iepirkuma procedūrās.

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ievaddaļa

2. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | finansējums ietver: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

finansējums ietver:

| (a) | finansējums
  cita starpā
  ietver: |
| --- | --- |

(a)

finansējums
  cita starpā
  ietver:

cita starpā

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – i punkts

2. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | finansiālo līdzekļu vai saistību pārvešanu, piemēram, kapitāla iepludināšanu, dotācijas, aizdevumus, aizdevumu garantijas, fiskālos stimulus, saimnieciskās darbības zaudējumu kompensēšanu, kompensācijas par publisko iestāžu uzliktu finansiālo slogu, parāda atlaišanu, parāda konvertēšanu pašu kapitālā vai parāda pārstrukturēšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

finansiālo līdzekļu vai saistību pārvešanu, piemēram, kapitāla iepludināšanu, dotācijas, aizdevumus, aizdevumu garantijas, fiskālos stimulus, saimnieciskās darbības zaudējumu kompensēšanu, kompensācijas par publisko iestāžu uzliktu finansiālo slogu, parāda atlaišanu, parāda konvertēšanu pašu kapitālā vai parāda pārstrukturēšanu;

| (i) | finansiālo līdzekļu vai saistību pārvešanu, piemēram, kapitāla iepludināšanu, dotācijas, aizdevumus, aizdevumu garantijas, fiskālos stimulus,
  atbrīvojumus no nodokļa,
  saimnieciskās darbības zaudējumu kompensēšanu, kompensācijas par publisko iestāžu uzliktu finansiālo slogu, parāda atlaišanu, parāda konvertēšanu pašu kapitālā vai parāda pārstrukturēšanu; |
| --- | --- |

(i)

finansiālo līdzekļu vai saistību pārvešanu, piemēram, kapitāla iepludināšanu, dotācijas, aizdevumus, aizdevumu garantijas, fiskālos stimulus,
  atbrīvojumus no nodokļa,
  saimnieciskās darbības zaudējumu kompensēšanu, kompensācijas par publisko iestāžu uzliktu finansiālo slogu, parāda atlaišanu, parāda konvertēšanu pašu kapitālā vai parāda pārstrukturēšanu;

atbrīvojumus no nodokļa,

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

2. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (ii) | atteikšanos no ieņēmumiem, kas citādi pienāktos;
  vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ii)

atteikšanos no ieņēmumiem, kas citādi pienāktos;
  vai

vai

| (ii) | atteikšanos no ieņēmumiem, kas citādi pienāktos; |
| --- | --- |

(ii)

atteikšanos no ieņēmumiem, kas citādi pienāktos;

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – iia punkts (jauns)

2. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – iia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iia) | neatbilstoši apmaksātas īpašas vai ekskluzīvas tiesības; vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iia)

(iia)

neatbilstoši apmaksātas īpašas vai ekskluzīvas tiesības; vai

neatbilstoši apmaksātas īpašas vai ekskluzīvas tiesības; vai

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – iii punkts

2. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – iii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (iii) | preču vai pakalpojumu nodrošināšanu vai preču
  un
  pakalpojumu iegādi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iii)

preču vai pakalpojumu nodrošināšanu vai preču
  un
  pakalpojumu iegādi;

un

| (iii) | preču vai pakalpojumu nodrošināšanu vai preču
  vai
  pakalpojumu iegādi
  , izņemot, ja šāda nodrošināšana vai iegāde ir veikta saskaņā ar konkurenciālu, pārredzamu, nediskriminējošu un beznosacījumu konkursa procedūru
  ; |
| --- | --- |

(iii)

preču vai pakalpojumu nodrošināšanu vai preču
  vai
  pakalpojumu iegādi
  , izņemot, ja šāda nodrošināšana vai iegāde ir veikta saskaņā ar konkurenciālu, pārredzamu, nediskriminējošu un beznosacījumu konkursa procedūru
  ;

vai

, izņemot, ja šāda nodrošināšana vai iegāde ir veikta saskaņā ar konkurenciālu, pārredzamu, nediskriminējošu un beznosacījumu konkursa procedūru

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – ievaddaļa

3. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Uzskata, ka iekšējā tirgus izkropļojums pastāv, ja ārvalstu subsīdija var uzlabot attiecīgā uzņēmuma konkurētspēju iekšējā tirgū un līdz ar to tā faktiski vai potenciāli negatīvi ietekmē konkurenci iekšējā tirgū. Iekšējā tirgus izkropļojuma pastāvēšanu nosaka, pamatojoties uz rādītājiem, kas
  var ietvert
  : | (1)   Uzskata, ka iekšējā tirgus izkropļojums pastāv, ja ārvalstu subsīdija var uzlabot attiecīgā uzņēmuma konkurētspēju iekšējā tirgū un līdz ar to tā faktiski vai potenciāli negatīvi ietekmē konkurenci iekšējā tirgū. Iekšējā tirgus izkropļojuma pastāvēšanu nosaka, pamatojoties uz rādītājiem, kas
  cita starpā ietver
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   Uzskata, ka iekšējā tirgus izkropļojums pastāv, ja ārvalstu subsīdija var uzlabot attiecīgā uzņēmuma konkurētspēju iekšējā tirgū un līdz ar to tā faktiski vai potenciāli negatīvi ietekmē konkurenci iekšējā tirgū. Iekšējā tirgus izkropļojuma pastāvēšanu nosaka, pamatojoties uz rādītājiem, kas
  var ietvert
  :

(1)   Uzskata, ka iekšējā tirgus izkropļojums pastāv, ja ārvalstu subsīdija var uzlabot attiecīgā uzņēmuma konkurētspēju iekšējā tirgū un līdz ar to tā faktiski vai potenciāli negatīvi ietekmē konkurenci iekšējā tirgū. Iekšējā tirgus izkropļojuma pastāvēšanu nosaka, pamatojoties uz rādītājiem, kas
  cita starpā ietver
  :

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

3. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | attiecīgā uzņēmuma un attiecīgo tirgu stāvokli; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

attiecīgā uzņēmuma un attiecīgo tirgu stāvokli;

| (c) | attiecīgā uzņēmuma
  stāvokli, arī tā lielumu,
  un attiecīgo tirgu stāvokli
  , un jo īpaši novērtējumu par to, vai attiecīgais uzņēmums pieder trešās valsts iestādēm vai darbojas to kontrolē, stratēģiskā pārraudzībā vai vadībā
  ; |
| --- | --- |

(c)

attiecīgā uzņēmuma
  stāvokli, arī tā lielumu,
  un attiecīgo tirgu stāvokli
  , un jo īpaši novērtējumu par to, vai attiecīgais uzņēmums pieder trešās valsts iestādēm vai darbojas to kontrolē, stratēģiskā pārraudzībā vai vadībā
  ;

stāvokli, arī tā lielumu,

, un jo īpaši novērtējumu par to, vai attiecīgais uzņēmums pieder trešās valsts iestādēm vai darbojas to kontrolē, stratēģiskā pārraudzībā vai vadībā

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

3. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | attiecīgā uzņēmuma saimnieciskās darbības līmeni iekšējā tirgū; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

attiecīgā uzņēmuma saimnieciskās darbības līmeni iekšējā tirgū;

| (d) | attiecīgā uzņēmuma saimnieciskās darbības līmeni
  un attīstību
  iekšējā
  tirgū un uzņēmuma vietējā
  tirgū; |
| --- | --- |

(d)

attiecīgā uzņēmuma saimnieciskās darbības līmeni
  un attīstību
  iekšējā
  tirgū un uzņēmuma vietējā
  tirgū;

un attīstību

tirgū un uzņēmuma vietējā

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts

3. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Uzskata, ka ārvalstu subsīdija nevarētu izkropļot iekšējo tirgu, ja tās kopējā summa jebkurā secīgu trīs finanšu gadu periodā ir mazāka par
  5
   miljoniem EUR. | (2)   Uzskata, ka ārvalstu subsīdija nevarētu izkropļot iekšējo tirgu, ja tās kopējā summa jebkurā secīgu trīs finanšu gadu periodā ir mazāka par
  4
   miljoniem EUR. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Uzskata, ka ārvalstu subsīdija nevarētu izkropļot iekšējo tirgu, ja tās kopējā summa jebkurā secīgu trīs finanšu gadu periodā ir mazāka par
  5
   miljoniem EUR.

(2)   Uzskata, ka ārvalstu subsīdija nevarētu izkropļot iekšējo tirgu, ja tās kopējā summa jebkurā secīgu trīs finanšu gadu periodā ir mazāka par
  4
   miljoniem EUR.

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2.a punkts (jauns)

3. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Komisija var ņemt vērā to, vai trešā valstī ir subsīdiju izskatīšanas sistēma, kuru Komisija ir atzinusi par tādu, kas juridiski un praktiski nodrošina garantijas, ka pret valsts nepamatotu iejaukšanos tirgus spēkos un negodīgu konkurenci nodrošinātās aizsardzības līmenis ir vismaz līdzvērtīgs aizsardzības līmenim Savienībā, vai subsīdija ir atļauta saskaņā ar minēto sistēmu un vai šī atļauja būtu attiecināma arī uz ietekmi uz iekšējo tirgu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2a)
     
  Komisija var ņemt vērā to, vai trešā valstī ir subsīdiju izskatīšanas sistēma, kuru Komisija ir atzinusi par tādu, kas juridiski un praktiski nodrošina garantijas, ka pret valsts nepamatotu iejaukšanos tirgus spēkos un negodīgu konkurenci nodrošinātās aizsardzības līmenis ir vismaz līdzvērtīgs aizsardzības līmenim Savienībā, vai subsīdija ir atļauta saskaņā ar minēto sistēmu un vai šī atļauja būtu attiecināma arī uz ietekmi uz iekšējo tirgu.

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2.b punkts (jauns)

3. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Lai nodrošinātu efektivitāti un pārredzamību, Komisija ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā publicē pamatnostādnes par šā panta piemērošanu, cita starpā paskaidrojumus un piemērus tam, kā katrs rādītājs jāpiemēro. Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri atjaunina minētās pamatnostādnes un par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2b)
     
  Lai nodrošinātu efektivitāti un pārredzamību, Komisija ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā publicē pamatnostādnes par šā panta piemērošanu, cita starpā paskaidrojumus un piemērus tam, kā katrs rādītājs jāpiemēro. Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri atjaunina minētās pamatnostādnes un par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | eksporta finansēšanas subsīdijas, ko piešķir trešās valstis, kuras nav parakstījušas ESAO Vienošanos par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2a)

(2a)

eksporta finansēšanas subsīdijas, ko piešķir trešās valstis, kuras nav parakstījušas ESAO Vienošanos par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem;

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 4.b punkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – 4.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2b) | ārvalstu subsīdijas uzņēmumiem, kas darbojas nozarēs, kuras raksturo strukturāls jaudas pārpalikums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2b)

(2b)

ārvalstu subsīdijas uzņēmumiem, kas darbojas nozarēs, kuras raksturo strukturāls jaudas pārpalikums;

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Pamatotos gadījumos Komisija ārvalstu subsīdijas negatīvo ietekmi, kas izpaužas kā iekšējā tirgus izkropļojums,
  samēro
  ar tās pozitīvo ietekmi uz attiecīgās saimnieciskās darbības attīstību. | (1)   Pamatotos gadījumos Komisija ārvalstu subsīdijas negatīvo ietekmi, kas izpaužas kā iekšējā tirgus izkropļojums,
  var samērot
  ar tās pozitīvo ietekmi uz attiecīgās saimnieciskās darbības attīstību
  iekšējā tirgū
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   Pamatotos gadījumos Komisija ārvalstu subsīdijas negatīvo ietekmi, kas izpaužas kā iekšējā tirgus izkropļojums,
  samēro
  ar tās pozitīvo ietekmi uz attiecīgās saimnieciskās darbības attīstību.

(1)   Pamatotos gadījumos Komisija ārvalstu subsīdijas negatīvo ietekmi, kas izpaužas kā iekšējā tirgus izkropļojums,
  var samērot
  ar tās pozitīvo ietekmi uz attiecīgās saimnieciskās darbības attīstību
  iekšējā tirgū
  .

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2.a punkts (jauns)

5. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Komisija ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā publicē pamatnostādnes par šā panta piemērošanu, cita starpā par samērošanā izmantotajiem kritērijiem. Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri atjaunina minētās pamatnostādnes un par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2a)
     
  Komisija ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā publicē pamatnostādnes par šā panta piemērošanu, cita starpā par samērošanā izmantotajiem kritērijiem. Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri atjaunina minētās pamatnostādnes un par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts

6. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   
  Lai
  novērstu iekšējā tirgus izkropļojumu, ko faktiski vai potenciāli rada ārvalstu subsīdija,
  Komisija var noteikt korektīvos pasākumus
  .
  Attiecīgais uzņēmums var arī piedāvāt
  uzņemties
  saistības
  . | (1)   
  Neskarot 5. pantu, Komisija piemēro korektīvos pasākumus, lai
  novērstu iekšējā tirgus izkropļojumu, ko faktiski vai potenciāli rada ārvalstu subsīdija,
  izņemot, ja Komisija saskaņā ar 1
  .
  a punktu ir akceptējusi saistības, ko piedāvājis
  uzņemties
  attiecīgais uzņēmums
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   
  Lai
  novērstu iekšējā tirgus izkropļojumu, ko faktiski vai potenciāli rada ārvalstu subsīdija,
  Komisija var noteikt korektīvos pasākumus
  .
  Attiecīgais uzņēmums var arī piedāvāt
  uzņemties
  saistības
  .

(1)   
  Neskarot 5. pantu, Komisija piemēro korektīvos pasākumus, lai
  novērstu iekšējā tirgus izkropļojumu, ko faktiski vai potenciāli rada ārvalstu subsīdija,
  izņemot, ja Komisija saskaņā ar 1
  .
  a punktu ir akceptējusi saistības, ko piedāvājis
  uzņemties
  attiecīgais uzņēmums
  .

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.a punkts (jauns)

6. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Komisija var akceptēt saistības, ko piedāvā uzņemties attiecīgais uzņēmums, ja šādas saistības pilnībā un faktiski novērš iekšējā tirgus izkropļojumu. Akceptēdama šādas saistības, Komisija tās padara uzņēmumam saistošas, pieņemot lēmumu par saistībām saskaņā ar 9. panta 3. punktu. Komisija uzrauga to, kā uzņēmums ievēro saistības, par kurām notikusi vienošanās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1a)
     
  Komisija var akceptēt saistības, ko piedāvā uzņemties attiecīgais uzņēmums, ja šādas saistības pilnībā un faktiski novērš iekšējā tirgus izkropļojumu. Akceptēdama šādas saistības, Komisija tās padara uzņēmumam saistošas, pieņemot lēmumu par saistībām saskaņā ar 9. panta 3. punktu. Komisija uzrauga to, kā uzņēmums ievēro saistības, par kurām notikusi vienošanās.

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts

6. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Saistības vai korektīvie pasākumi ir tādi, kas pilnībā un faktiski novērš izkropļojumu, kuru iekšējā tirgū rada ārvalstu subsīdija. | (2)   Saistības vai korektīvie pasākumi ir tādi, kas pilnībā un faktiski novērš izkropļojumu, kuru iekšējā tirgū
  faktiski vai potenciāli
  rada ārvalstu subsīdija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Saistības vai korektīvie pasākumi ir tādi, kas pilnībā un faktiski novērš izkropļojumu, kuru iekšējā tirgū rada ārvalstu subsīdija.

(2)   Saistības vai korektīvie pasākumi ir tādi, kas pilnībā un faktiski novērš izkropļojumu, kuru iekšējā tirgū
  faktiski vai potenciāli
  rada ārvalstu subsīdija.

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. punkts – ievaddaļa

6. pants – 3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   Saistības vai korektīvie pasākumi var paredzēt šādu rīcību: | (3)   Saistības vai korektīvie pasākumi var paredzēt
  cita starpā
  šādu rīcību: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   Saistības vai korektīvie pasākumi var paredzēt šādu rīcību:

(3)   Saistības vai korektīvie pasākumi var paredzēt
  cita starpā
  šādu rīcību:

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

6. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ar taisnīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem piedāvāt piekļuvi infrastruktūrai, kas
  iegūta
  vai
  atbalstīta
  ar izkropļojošajām ārvalstu subsīdijām, izņemot, ja šāda taisnīga un nediskriminējoša piekļuve jau ir paredzēta Savienībā spēkā esošajos tiesību aktos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

ar taisnīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem piedāvāt piekļuvi infrastruktūrai, kas
  iegūta
  vai
  atbalstīta
  ar izkropļojošajām ārvalstu subsīdijām, izņemot, ja šāda taisnīga un nediskriminējoša piekļuve jau ir paredzēta Savienībā spēkā esošajos tiesību aktos;

iegūta

atbalstīta

| (a) | ar taisnīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem piedāvāt piekļuvi infrastruktūrai
  vai aprīkojumam
  , kas
  iegūts
  vai
  atbalstīts
  ar izkropļojošajām ārvalstu subsīdijām, izņemot, ja šāda taisnīga un nediskriminējoša piekļuve jau ir paredzēta Savienībā spēkā esošajos tiesību aktos; |
| --- | --- |

(a)

ar taisnīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem piedāvāt piekļuvi infrastruktūrai
  vai aprīkojumam
  , kas
  iegūts
  vai
  atbalstīts
  ar izkropļojošajām ārvalstu subsīdijām, izņemot, ja šāda taisnīga un nediskriminējoša piekļuve jau ir paredzēta Savienībā spēkā esošajos tiesību aktos;

vai aprīkojumam

iegūts

atbalstīts

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

6. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | samazināt jaudu vai klātbūtni tirgū; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

samazināt jaudu vai klātbūtni tirgū;

| (b) | samazināt jaudu vai klātbūtni tirgū
  , cita starpā nosakot pagaidu ierobežojumu komerciālai darbībai iekšējā tirgū
  ; |
| --- | --- |

(b)

samazināt jaudu vai klātbūtni tirgū
  , cita starpā nosakot pagaidu ierobežojumu komerciālai darbībai iekšējā tirgū
  ;

, cita starpā nosakot pagaidu ierobežojumu komerciālai darbībai iekšējā tirgū

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. punkts – ha apakšpunkts (jauns)

6. pants – 3. punkts – ha apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ha) | piemērota ilguma laikposmā pieprasīt attiecīgajiem uzņēmumiem, lai tie paziņotu Komisijai par jebkādu dalību turpmākās publiskā iepirkuma procedūrās Savienībā, ja publiskā līguma paredzamā vērtība ir mazāka par 27. pantā noteiktajām robežvērtībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ha)

(ha)

piemērota ilguma laikposmā pieprasīt attiecīgajiem uzņēmumiem, lai tie paziņotu Komisijai par jebkādu dalību turpmākās publiskā iepirkuma procedūrās Savienībā, ja publiskā līguma paredzamā vērtība ir mazāka par 27. pantā noteiktajām robežvērtībām.

piemērota ilguma laikposmā pieprasīt attiecīgajiem uzņēmumiem, lai tie paziņotu Komisijai par jebkādu dalību turpmākās publiskā iepirkuma procedūrās Savienībā, ja publiskā līguma paredzamā vērtība ir mazāka par 27. pantā noteiktajām robežvērtībām.

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. punkts – hb apakšpunkts (jauns)

6. pants – 3. punkts – hb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (hb) | pieprasīt attiecīgajiem uzņēmumiem pielāgot savu pārvaldības struktūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(hb)

(hb)

pieprasīt attiecīgajiem uzņēmumiem pielāgot savu pārvaldības struktūru.

pieprasīt attiecīgajiem uzņēmumiem pielāgot savu pārvaldības struktūru.

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 4. punkts

6. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4)   Komisija
  var noteikt
  ziņošanas un pārredzamības prasības. | (4)   Komisija
  nosaka
  ziņošanas un pārredzamības prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)   Komisija
  var noteikt
  ziņošanas un pārredzamības prasības.

(4)   Komisija
  nosaka
  ziņošanas un pārredzamības prasības.

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 5. punkts

6. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5)
     
  Ja uzņēmums piedāvā uzņemties saistības, kas pilnībā un faktiski novērstu iekšējā tirgus izkropļojumu, Komisija var tās akceptēt un padarīt saistošas uzņēmumam, pieņemot lēmumu par saistībām saskaņā ar 9. panta 3. punktu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5)
     
  Ja uzņēmums piedāvā uzņemties saistības, kas pilnībā un faktiski novērstu iekšējā tirgus izkropļojumu, Komisija var tās akceptēt un padarīt saistošas uzņēmumam, pieņemot lēmumu par saistībām saskaņā ar 9. panta 3. punktu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 6. punkts

6. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6)   Ja attiecīgais uzņēmums piedāvā atmaksāt ārvalstu subsīdiju ar atbilstošu procentu likmi, Komisija akceptē šādas atmaksas saistības, ja tā spēj pārliecināties, ka atmaksa ir pārredzama un
  faktiska
  , vienlaikus ņemot vērā apiešanas risku. | (6)   Ja attiecīgais uzņēmums piedāvā atmaksāt ārvalstu subsīdiju ar atbilstošu procentu likmi, Komisija akceptē šādas atmaksas saistības
  tikai tad
  , ja tā spēj pārliecināties, ka atmaksa ir pārredzama un
  faktiski un pienācīgi novērš kropļojošo ietekmi
  , vienlaikus ņemot vērā apiešanas risku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(6)   Ja attiecīgais uzņēmums piedāvā atmaksāt ārvalstu subsīdiju ar atbilstošu procentu likmi, Komisija akceptē šādas atmaksas saistības, ja tā spēj pārliecināties, ka atmaksa ir pārredzama un
  faktiska
  , vienlaikus ņemot vērā apiešanas risku.

(6)   Ja attiecīgais uzņēmums piedāvā atmaksāt ārvalstu subsīdiju ar atbilstošu procentu likmi, Komisija akceptē šādas atmaksas saistības
  tikai tad
  , ja tā spēj pārliecināties, ka atmaksa ir pārredzama un
  faktiski un pienācīgi novērš kropļojošo ietekmi
  , vienlaikus ņemot vērā apiešanas risku.

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. daļa

7. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija var pēc savas iniciatīvas izskatīt no jebkura avota iegūtu informāciju par iespējami izkropļojošām ārvalstu subsīdijām. | Komisija var pēc savas iniciatīvas izskatīt no jebkura avota
  , arī no dalībvalstīm un uzņēmumiem vai no Savienības mēroga sociālajiem partneriem,
  iegūtu informāciju par iespējami izkropļojošām ārvalstu subsīdijām. |
| | Komisija izveido kontaktpunktu, ar kura starpniecību var konfidenciāli paziņot šādu informāciju. |
| | Komisija informē publisko iestādi par jebkādu turpmāku rīcību. |
| | Kompetentās publiskās iestādes vāc datus un apmainās ar tiem ar Komisiju. |
| | Komisija 24 mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā publicē pamatnostādnes par kritērijiem ex officio pārskatīšanas sākšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija var pēc savas iniciatīvas izskatīt no jebkura avota iegūtu informāciju par iespējami izkropļojošām ārvalstu subsīdijām.

Komisija var pēc savas iniciatīvas izskatīt no jebkura avota
  , arī no dalībvalstīm un uzņēmumiem vai no Savienības mēroga sociālajiem partneriem,
  iegūtu informāciju par iespējami izkropļojošām ārvalstu subsīdijām.

, arī no dalībvalstīm un uzņēmumiem vai no Savienības mēroga sociālajiem partneriem,

Komisija izveido kontaktpunktu, ar kura starpniecību var konfidenciāli paziņot šādu informāciju.

Komisija izveido kontaktpunktu, ar kura starpniecību var konfidenciāli paziņot šādu informāciju.

Komisija informē publisko iestādi par jebkādu turpmāku rīcību.

Komisija informē publisko iestādi par jebkādu turpmāku rīcību.

Kompetentās publiskās iestādes vāc datus un apmainās ar tiem ar Komisiju.

Kompetentās publiskās iestādes vāc datus un apmainās ar tiem ar Komisiju.

Komisija 24 mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā publicē pamatnostādnes par kritērijiem ex officio pārskatīšanas sākšanai.

Komisija 24 mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā publicē pamatnostādnes par kritērijiem ex officio pārskatīšanas sākšanai.

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

8. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | informē attiecīgo uzņēmumu;
  un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

informē attiecīgo uzņēmumu;
  un

un

| (b) | informē attiecīgo uzņēmumu
  un attiecīgā gadījumā arī dalībvalstis
  ; un |
| --- | --- |

(b)

informē attiecīgo uzņēmumu
  un attiecīgā gadījumā arī dalībvalstis
  ; un

un attiecīgā gadījumā arī dalībvalstis

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts

8. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   Ja Komisija pēc provizoriskā novērtējuma secina, ka nav pietiekama pamata sākt padziļināto izmeklēšanu vai nu tāpēc, ka ārvalstu subsīdija nepastāv, vai tāpēc, ka nav norāžu par faktisku vai potenciālu iekšējā tirgus izkropļojumu, tā slēdz provizorisko izskatīšanu un informē attiecīgo uzņēmumu. | (3)   Ja Komisija pēc provizoriskā novērtējuma secina, ka nav pietiekama pamata sākt padziļināto izmeklēšanu vai nu tāpēc, ka ārvalstu subsīdija nepastāv, vai tāpēc, ka nav norāžu par faktisku vai potenciālu iekšējā tirgus izkropļojumu, tā slēdz provizorisko izskatīšanu un informē attiecīgo uzņēmumu
  un dalībvalstis, kā arī Eiropas Parlamentu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   Ja Komisija pēc provizoriskā novērtējuma secina, ka nav pietiekama pamata sākt padziļināto izmeklēšanu vai nu tāpēc, ka ārvalstu subsīdija nepastāv, vai tāpēc, ka nav norāžu par faktisku vai potenciālu iekšējā tirgus izkropļojumu, tā slēdz provizorisko izskatīšanu un informē attiecīgo uzņēmumu.

(3)   Ja Komisija pēc provizoriskā novērtējuma secina, ka nav pietiekama pamata sākt padziļināto izmeklēšanu vai nu tāpēc, ka ārvalstu subsīdija nepastāv, vai tāpēc, ka nav norāžu par faktisku vai potenciālu iekšējā tirgus izkropļojumu, tā slēdz provizorisko izskatīšanu un informē attiecīgo uzņēmumu
  un dalībvalstis, kā arī Eiropas Parlamentu
  .

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts

9. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Ja Komisija saskaņā ar 3.
  līdz
  5. pantu konstatē, ka ārvalstu subsīdija izkropļo iekšējo tirgu, tā
  var noteikt
  korektīvos pasākumus (“lēmums par korektīvajiem pasākumiem”). | (2)   Ja Komisija, saskaņā ar 3.
  un 4. pantu un neskarot
  5. pantu, konstatē, ka ārvalstu subsīdija izkropļo iekšējo tirgu, tā
  nosaka
  korektīvos pasākumus (“lēmums par korektīvajiem pasākumiem”)
  , izņemot, ja tā akceptē saistības saskaņā ar 3. punktu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Ja Komisija saskaņā ar 3.
  līdz
  5. pantu konstatē, ka ārvalstu subsīdija izkropļo iekšējo tirgu, tā
  var noteikt
  korektīvos pasākumus (“lēmums par korektīvajiem pasākumiem”).

(2)   Ja Komisija, saskaņā ar 3.
  un 4. pantu un neskarot
  5. pantu, konstatē, ka ārvalstu subsīdija izkropļo iekšējo tirgu, tā
  nosaka
  korektīvos pasākumus (“lēmums par korektīvajiem pasākumiem”)
  , izņemot, ja tā akceptē saistības saskaņā ar 3. punktu
  .

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. daļa – ievaddaļa

10. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija var noteikt pagaidu noregulējuma pasākumus, ja: | Komisija var noteikt pagaidu noregulējuma pasākumus,
  arī provizoriskās izskatīšanas posmā,
  ja: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija var noteikt pagaidu noregulējuma pasākumus, ja:

Komisija var noteikt pagaidu noregulējuma pasākumus,
  arī provizoriskās izskatīšanas posmā,
  ja:

arī provizoriskās izskatīšanas posmā,

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1.a daļa (jauna)

10. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Pagaidu noregulējuma pasākumi ir ierobežoti laikā, un to termiņu var pagarināt, ja joprojām pastāv norādes par kropļojošu ietekmi uz konkurenci iekšējā tirgū vai nopietna un neatgriezeniska kaitējuma risku tai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pagaidu noregulējuma pasākumi ir ierobežoti laikā, un to termiņu var pagarināt, ja joprojām pastāv norādes par kropļojošu ietekmi uz konkurenci iekšējā tirgū vai nopietna un neatgriezeniska kaitējuma risku tai.

Pagaidu noregulējuma pasākumi ir ierobežoti laikā, un to termiņu var pagarināt, ja joprojām pastāv norādes par kropļojošu ietekmi uz konkurenci iekšējā tirgū vai nopietna un neatgriezeniska kaitējuma risku tai.

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts

12. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   
  Komisija var veikt vajadzīgās
  uzņēmumu inspekcijas. | (1)   
  Lai veiktu pienākumus, kas tai uzticēti saskaņā ar šo regulu, Komisija vajadzības gadījumā veic
  uzņēmumu inspekcijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   
  Komisija var veikt vajadzīgās
  uzņēmumu inspekcijas.

(1)   
  Lai veiktu pienākumus, kas tai uzticēti saskaņā ar šo regulu, Komisija vajadzības gadījumā veic
  uzņēmumu inspekcijas.

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

12. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | piekļūt visām attiecīgā uzņēmuma telpām
  un zemei
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

piekļūt visām attiecīgā uzņēmuma telpām
  un zemei
  ;

un zemei

| (a) | piekļūt visām attiecīgā uzņēmuma telpām
  , zemei un transportlīdzekļiem
  ; |
| --- | --- |

(a)

piekļūt visām attiecīgā uzņēmuma telpām
  , zemei un transportlīdzekļiem
  ;

, zemei un transportlīdzekļiem

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. daļa

13. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai varētu izpildīt šajā regulā paredzētos pienākumus, Komisija var veikt inspekcijas trešās valsts teritorijā ar noteikumu, ka
  attiecīgais uzņēmums ir devis savu piekrišanu un
  trešās valsts valdībai ir oficiāli paziņots par to un tā ir piekritusi inspekcijai. Pēc analoģijas piemēro 12. panta 1. un 2. punktu un 3. punkta a) un b) apakšpunktu. | Lai varētu izpildīt šajā regulā paredzētos pienākumus, Komisija var veikt inspekcijas trešās valsts teritorijā ar noteikumu, ka trešās valsts valdībai ir oficiāli paziņots par to un tā ir piekritusi inspekcijai. Pēc analoģijas piemēro 12. panta 1. un 2. punktu un 3. punkta a) un b) apakšpunktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai varētu izpildīt šajā regulā paredzētos pienākumus, Komisija var veikt inspekcijas trešās valsts teritorijā ar noteikumu, ka
  attiecīgais uzņēmums ir devis savu piekrišanu un
  trešās valsts valdībai ir oficiāli paziņots par to un tā ir piekritusi inspekcijai. Pēc analoģijas piemēro 12. panta 1. un 2. punktu un 3. punkta a) un b) apakšpunktu.

attiecīgais uzņēmums ir devis savu piekrišanu un

Lai varētu izpildīt šajā regulā paredzētos pienākumus, Komisija var veikt inspekcijas trešās valsts teritorijā ar noteikumu, ka trešās valsts valdībai ir oficiāli paziņots par to un tā ir piekritusi inspekcijai. Pēc analoģijas piemēro 12. panta 1. un 2. punktu un 3. punkta a) un b) apakšpunktu.

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 1. punkts – ievaddaļa

15. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Komisija ar lēmumu
  var piemērot
  naudas sodus un periodiskos soda maksājumus, ja attiecīgais uzņēmums vai uzņēmumu apvienība tīši vai nolaidības dēļ: | 1.   Komisija ar lēmumu
  piemēro
  naudas sodus un periodiskos soda maksājumus, ja attiecīgais uzņēmums vai
  attiecīgā
  uzņēmumu apvienība tīši vai nolaidības dēļ: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   Komisija ar lēmumu
  var piemērot
  naudas sodus un periodiskos soda maksājumus, ja attiecīgais uzņēmums vai uzņēmumu apvienība tīši vai nolaidības dēļ:

1.   Komisija ar lēmumu
  piemēro
  naudas sodus un periodiskos soda maksājumus, ja attiecīgais uzņēmums vai
  attiecīgā
  uzņēmumu apvienība tīši vai nolaidības dēļ:

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 5. punkts – ievaddaļa

15. pants – 5. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5)   Ja attiecīgais uzņēmums nepilda lēmumu par saistībām atbilstoši 9. panta 3. punktam, lēmumu, ar ko nosaka pagaidu noregulējuma pasākumus atbilstoši 10. pantam, vai lēmumu par korektīvajiem pasākumiem atbilstoši 9. panta 2. punktam, Komisija ar lēmumu var piemērot: | 5.   Ja attiecīgais uzņēmums
  vai uzņēmumu apvienība
  nepilda lēmumu par saistībām atbilstoši 9. panta 3. punktam, lēmumu, ar ko nosaka pagaidu noregulējuma pasākumus atbilstoši 10. pantam, vai lēmumu par korektīvajiem pasākumiem atbilstoši 9. panta 2. punktam, Komisija ar lēmumu var piemērot: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5)   Ja attiecīgais uzņēmums nepilda lēmumu par saistībām atbilstoši 9. panta 3. punktam, lēmumu, ar ko nosaka pagaidu noregulējuma pasākumus atbilstoši 10. pantam, vai lēmumu par korektīvajiem pasākumiem atbilstoši 9. panta 2. punktam, Komisija ar lēmumu var piemērot:

5.   Ja attiecīgais uzņēmums
  vai uzņēmumu apvienība
  nepilda lēmumu par saistībām atbilstoši 9. panta 3. punktam, lēmumu, ar ko nosaka pagaidu noregulējuma pasākumus atbilstoši 10. pantam, vai lēmumu par korektīvajiem pasākumiem atbilstoši 9. panta 2. punktam, Komisija ar lēmumu var piemērot:

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

18. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | iegūtais uzņēmums vai vismaz viens no apvienošanās darījumā iesaistītajiem uzņēmumiem ir iedibināts Savienībā un tā kopējais apgrozījums Savienībā ir vismaz
  500
   miljoni EUR; un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

iegūtais uzņēmums vai vismaz viens no apvienošanās darījumā iesaistītajiem uzņēmumiem ir iedibināts Savienībā un tā kopējais apgrozījums Savienībā ir vismaz
  500
   miljoni EUR; un

500

| (a) | iegūtais uzņēmums vai vismaz viens no apvienošanās darījumā iesaistītajiem uzņēmumiem ir iedibināts Savienībā un tā kopējais apgrozījums Savienībā ir vismaz
  400
   miljoni EUR; un |
| --- | --- |

(a)

iegūtais uzņēmums vai vismaz viens no apvienošanās darījumā iesaistītajiem uzņēmumiem ir iedibināts Savienībā un tā kopējais apgrozījums Savienībā ir vismaz
  400
   miljoni EUR; un

400

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

18. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | attiecīgie uzņēmumi
  trīs kalendāro gadu laikā pirms paziņošanas
  no trešām valstīm
  ir
  saņēmuši
  kopējo finansējumu, kas pārsniedz 50 miljonus EUR. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

attiecīgie uzņēmumi
  trīs kalendāro gadu laikā pirms paziņošanas
  no trešām valstīm
  ir
  saņēmuši
  kopējo finansējumu, kas pārsniedz 50 miljonus EUR.

attiecīgie uzņēmumi

no trešām valstīm

saņēmuši

| (b) | visiem attiecīgajiem uzņēmumiem
  trīs kalendāro gadu laikā pirms paziņošanas
  trešās valstis
  ir
  piešķīrušas
  kopējo finansējumu, kas pārsniedz 50 miljonus EUR. |
| --- | --- |

(b)

visiem attiecīgajiem uzņēmumiem
  trīs kalendāro gadu laikā pirms paziņošanas
  trešās valstis
  ir
  piešķīrušas
  kopējo finansējumu, kas pārsniedz 50 miljonus EUR.

visiem attiecīgajiem uzņēmumiem

trešās valstis

piešķīrušas

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 4. punkts – a apakšpunkts

18. pants – 4. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | kopuzņēmums
  pats vai viens no tā mātesuzņēmumiem
  ir iedibināts Savienībā un tā kopējais apgrozījums Savienībā ir vismaz
  500
   miljoni EUR; un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

kopuzņēmums
  pats vai viens no tā mātesuzņēmumiem
  ir iedibināts Savienībā un tā kopējais apgrozījums Savienībā ir vismaz
  500
   miljoni EUR; un

pats vai viens no tā mātesuzņēmumiem

500

| (a) | kopuzņēmums ir iedibināts Savienībā un tā kopējais apgrozījums Savienībā ir vismaz
  400
   miljoni EUR; un |
| --- | --- |

(a)

kopuzņēmums ir iedibināts Savienībā un tā kopējais apgrozījums Savienībā ir vismaz
  400
   miljoni EUR; un

400

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 4. punkts – b apakšpunkts

18. pants – 4. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | kopuzņēmums pats
  un tā
  mātesuzņēmumi
  trīs kalendāro gadu laikā pirms paziņošanas
  no trešām valstīm
  ir
  saņēmuši
  kopējo finansējumu, kas pārsniedz 50 miljonus EUR. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

kopuzņēmums pats
  un tā
  mātesuzņēmumi
  trīs kalendāro gadu laikā pirms paziņošanas
  no trešām valstīm
  ir
  saņēmuši
  kopējo finansējumu, kas pārsniedz 50 miljonus EUR.

kopuzņēmums pats

mātesuzņēmumi

no trešām valstīm

saņēmuši

| (b) | kopuzņēmumam pašam
  un tā
  mātesuzņēmumiem
  trīs kalendāro gadu laikā pirms paziņošanas
  trešās valstis
  ir
  piešķīrušas
  kopējo finansējumu, kas pārsniedz 50 miljonus EUR. |
| --- | --- |

(b)

kopuzņēmumam pašam
  un tā
  mātesuzņēmumiem
  trīs kalendāro gadu laikā pirms paziņošanas
  trešās valstis
  ir
  piešķīrušas
  kopējo finansējumu, kas pārsniedz 50 miljonus EUR.

kopuzņēmumam pašam

mātesuzņēmumiem

trešās valstis

piešķīrušas

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 4. punkts

19. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4)   Ja attiecīgie uzņēmumi nepilda paziņošanas pienākumu, Komisija
  var pieprasīt iesniegt paziņojumu par paziņojamo
  koncentrācijas
  darījumu un attiecīgi izskatīt to saskaņā ar šo regulu
  . Šādā gadījumā Komisijai nav saistoši termiņi, kas noteikti 23. panta 1. un 4. punktā. | (4)   Ja attiecīgie uzņēmumi nepilda paziņošanas pienākumu, Komisija
  saskaņā ar šīs regulas noteikumiem pārskata paziņojamos
  koncentrācijas
  darījumus, pieprasot iesniegt paziņojumu par paziņojamo koncentrācijas darījumu
  . Šādā gadījumā Komisijai nav saistoši termiņi, kas noteikti 23. panta 1. un 4. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)   Ja attiecīgie uzņēmumi nepilda paziņošanas pienākumu, Komisija
  var pieprasīt iesniegt paziņojumu par paziņojamo
  koncentrācijas
  darījumu un attiecīgi izskatīt to saskaņā ar šo regulu
  . Šādā gadījumā Komisijai nav saistoši termiņi, kas noteikti 23. panta 1. un 4. punktā.

(4)   Ja attiecīgie uzņēmumi nepilda paziņošanas pienākumu, Komisija
  saskaņā ar šīs regulas noteikumiem pārskata paziņojamos
  koncentrācijas
  darījumus, pieprasot iesniegt paziņojumu par paziņojamo koncentrācijas darījumu
  . Šādā gadījumā Komisijai nav saistoši termiņi, kas noteikti 23. panta 1. un 4. punktā.

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 5. punkts

19. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5)   Komisija jebkurā laikā pirms koncentrācijas darījuma īstenošanas var pieprasīt iepriekšēju paziņojumu par jebkuru koncentrācijas darījumu, kas nav paziņojams 18. panta nozīmē, ja Komisijai ir aizdomas, ka
  attiecīgie uzņēmumi
  varētu būt
  guvuši labumu no
  ārvalstu
  subsīdijām
  trīs gadu laikā pirms koncentrācijas darījuma. Minēto koncentrācijas darījumu šīs regulas vajadzībām uzskata par paziņojamu koncentrācijas darījumu. | (5)   Komisija jebkurā laikā pirms koncentrācijas darījuma īstenošanas var pieprasīt iepriekšēju paziņojumu par jebkuru koncentrācijas darījumu, kas nav paziņojams 18. panta nozīmē, ja Komisijai ir aizdomas, ka
  attiecīgajiem uzņēmumiem
  varētu būt
  piešķirtas
  ārvalstu
  subsīdijas
  trīs gadu laikā pirms koncentrācijas darījuma. Minēto koncentrācijas darījumu šīs regulas vajadzībām uzskata par paziņojamu koncentrācijas darījumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5)   Komisija jebkurā laikā pirms koncentrācijas darījuma īstenošanas var pieprasīt iepriekšēju paziņojumu par jebkuru koncentrācijas darījumu, kas nav paziņojams 18. panta nozīmē, ja Komisijai ir aizdomas, ka
  attiecīgie uzņēmumi
  varētu būt
  guvuši labumu no
  ārvalstu
  subsīdijām
  trīs gadu laikā pirms koncentrācijas darījuma. Minēto koncentrācijas darījumu šīs regulas vajadzībām uzskata par paziņojamu koncentrācijas darījumu.

(5)   Komisija jebkurā laikā pirms koncentrācijas darījuma īstenošanas var pieprasīt iepriekšēju paziņojumu par jebkuru koncentrācijas darījumu, kas nav paziņojams 18. panta nozīmē, ja Komisijai ir aizdomas, ka
  attiecīgajiem uzņēmumiem
  varētu būt
  piešķirtas
  ārvalstu
  subsīdijas
  trīs gadu laikā pirms koncentrācijas darījuma. Minēto koncentrācijas darījumu šīs regulas vajadzībām uzskata par paziņojamu koncentrācijas darījumu.

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts

27. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Šīs regulas 28. panta vajadzībām uzskata, ka par ārvalstu finansējumu ES publiskā iepirkuma procedūrā jāpaziņo, ja minētā publiskā iepirkuma paredzamā vērtība ir
  250
   miljoni EUR vai lielāka. | (2)   Šīs regulas 28. panta vajadzībām uzskata, ka par ārvalstu finansējumu ES publiskā iepirkuma procedūrā jāpaziņo, ja minētā publiskā iepirkuma paredzamā
  kopējā
  vērtība
  , kas aprēķināta saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 5. panta un Direktīvas 2014/25/ES 16. panta noteikumiem,
  ir
  200
   miljoni EUR vai lielāka. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Šīs regulas 28. panta vajadzībām uzskata, ka par ārvalstu finansējumu ES publiskā iepirkuma procedūrā jāpaziņo, ja minētā publiskā iepirkuma paredzamā vērtība ir
  250
   miljoni EUR vai lielāka.

(2)   Šīs regulas 28. panta vajadzībām uzskata, ka par ārvalstu finansējumu ES publiskā iepirkuma procedūrā jāpaziņo, ja minētā publiskā iepirkuma paredzamā
  kopējā
  vērtība
  , kas aprēķināta saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 5. panta un Direktīvas 2014/25/ES 16. panta noteikumiem,
  ir
  200
   miljoni EUR vai lielāka.

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 2. punkts

28. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Šajā punktā noteiktais pienākums paziņot par ārvalstu finansējumu attiecas uz ekonomikas dalībniekiem, ekonomikas dalībnieku grupām, kas minētas Direktīvas 2014/23/ES 26. panta 2. punktā, Direktīvas 2014/24/ES 19. panta 2. punktā un Direktīvas 2014/25/ES 37. panta 2. punktā, galvenajiem apakšuzņēmējiem un galvenajiem piegādātājiem. Apakšuzņēmēju vai piegādātāju uzskata par galveno, ja tā
  dalība nodrošina būtiskus līguma izpildes elementus, un jebkurā gadījumā, ja tā
  ieguldījuma ekonomiskā daļa pārsniedz
  30
   % no līguma paredzamās vērtības. | (2)   Šajā punktā noteiktais pienākums paziņot par ārvalstu finansējumu attiecas uz ekonomikas dalībniekiem, ekonomikas dalībnieku grupām, kas minētas Direktīvas 2014/23/ES 26. panta 2. punktā, Direktīvas 2014/24/ES 19. panta 2. punktā un Direktīvas 2014/25/ES 37. panta 2. punktā, galvenajiem apakšuzņēmējiem un galvenajiem piegādātājiem. Apakšuzņēmēju vai piegādātāju uzskata par galveno, ja tā ieguldījuma ekonomiskā daļa pārsniedz
  20
   % no līguma paredzamās vērtības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Šajā punktā noteiktais pienākums paziņot par ārvalstu finansējumu attiecas uz ekonomikas dalībniekiem, ekonomikas dalībnieku grupām, kas minētas Direktīvas 2014/23/ES 26. panta 2. punktā, Direktīvas 2014/24/ES 19. panta 2. punktā un Direktīvas 2014/25/ES 37. panta 2. punktā, galvenajiem apakšuzņēmējiem un galvenajiem piegādātājiem. Apakšuzņēmēju vai piegādātāju uzskata par galveno, ja tā
  dalība nodrošina būtiskus līguma izpildes elementus, un jebkurā gadījumā, ja tā
  ieguldījuma ekonomiskā daļa pārsniedz
  30
   % no līguma paredzamās vērtības.

(2)   Šajā punktā noteiktais pienākums paziņot par ārvalstu finansējumu attiecas uz ekonomikas dalībniekiem, ekonomikas dalībnieku grupām, kas minētas Direktīvas 2014/23/ES 26. panta 2. punktā, Direktīvas 2014/24/ES 19. panta 2. punktā un Direktīvas 2014/25/ES 37. panta 2. punktā, galvenajiem apakšuzņēmējiem un galvenajiem piegādātājiem. Apakšuzņēmēju vai piegādātāju uzskata par galveno, ja tā ieguldījuma ekonomiskā daļa pārsniedz
  20
   % no līguma paredzamās vērtības.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 3. punkts

28. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   Attiecībā uz ekonomikas dalībnieku grupām, galvenajiem apakšuzņēmējiem un galvenajiem piegādātājiem paziņošanu nodrošina vadošais ekonomikas dalībnieks. | (3)   Attiecībā uz ekonomikas dalībnieku grupām, galvenajiem apakšuzņēmējiem un galvenajiem piegādātājiem paziņošanu nodrošina vadošais ekonomikas dalībnieks.
  Vadošais ekonomikas dalībnieks neatbild par galveno apakšuzņēmēju vai galveno piegādātāju sniegto informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   Attiecībā uz ekonomikas dalībnieku grupām, galvenajiem apakšuzņēmējiem un galvenajiem piegādātājiem paziņošanu nodrošina vadošais ekonomikas dalībnieks.

(3)   Attiecībā uz ekonomikas dalībnieku grupām, galvenajiem apakšuzņēmējiem un galvenajiem piegādātājiem paziņošanu nodrošina vadošais ekonomikas dalībnieks.
  Vadošais ekonomikas dalībnieks neatbild par galveno apakšuzņēmēju vai galveno piegādātāju sniegto informāciju.

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 6. punkts

28. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6)   Ja Komisijai ir aizdomas, ka
  uzņēmums
  varētu būt
  guvis labumu no
  ārvalstu
  subsīdijām
  iepriekšējo trīs gadu laikā pirms piedāvājuma vai dalības pieteikuma iesniegšanas publiskā iepirkuma procedūrā, tā jebkurā laikā pirms līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas var pieprasīt paziņojumu par ārvalstu finansējumu, ko minētais uzņēmums saņēmis ikvienā publiskā iepirkuma procedūrā un par ko saskaņā ar 27. panta 2. punktu nav jāpaziņo vai uz ko attiecas šā panta 5. punkts. Tiklīdz Komisija ir pieprasījusi paziņojumu par šādu finansējumu, to uzskata par paziņojamu ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma procedūrā. | (6)   Ja Komisijai ir aizdomas, ka
  uzņēmumam
  varētu būt
  piešķirtas
  ārvalstu
  subsīdijas
  iepriekšējo trīs gadu laikā pirms piedāvājuma vai dalības pieteikuma iesniegšanas publiskā iepirkuma procedūrā, tā jebkurā laikā pirms līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas var pieprasīt paziņojumu par ārvalstu finansējumu, ko minētais uzņēmums saņēmis ikvienā publiskā iepirkuma procedūrā un par ko saskaņā ar 27. panta 2. punktu nav jāpaziņo vai uz ko attiecas šā panta 5. punkts. Tiklīdz Komisija ir pieprasījusi paziņojumu par šādu finansējumu, to uzskata par paziņojamu ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma procedūrā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(6)   Ja Komisijai ir aizdomas, ka
  uzņēmums
  varētu būt
  guvis labumu no
  ārvalstu
  subsīdijām
  iepriekšējo trīs gadu laikā pirms piedāvājuma vai dalības pieteikuma iesniegšanas publiskā iepirkuma procedūrā, tā jebkurā laikā pirms līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas var pieprasīt paziņojumu par ārvalstu finansējumu, ko minētais uzņēmums saņēmis ikvienā publiskā iepirkuma procedūrā un par ko saskaņā ar 27. panta 2. punktu nav jāpaziņo vai uz ko attiecas šā panta 5. punkts. Tiklīdz Komisija ir pieprasījusi paziņojumu par šādu finansējumu, to uzskata par paziņojamu ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma procedūrā.

(6)   Ja Komisijai ir aizdomas, ka
  uzņēmumam
  varētu būt
  piešķirtas
  ārvalstu
  subsīdijas
  iepriekšējo trīs gadu laikā pirms piedāvājuma vai dalības pieteikuma iesniegšanas publiskā iepirkuma procedūrā, tā jebkurā laikā pirms līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas var pieprasīt paziņojumu par ārvalstu finansējumu, ko minētais uzņēmums saņēmis ikvienā publiskā iepirkuma procedūrā un par ko saskaņā ar 27. panta 2. punktu nav jāpaziņo vai uz ko attiecas šā panta 5. punkts. Tiklīdz Komisija ir pieprasījusi paziņojumu par šādu finansējumu, to uzskata par paziņojamu ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma procedūrā.

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 2. punkts

29. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Komisija veic provizorisko izskatīšanu ne vēlāk kā 60 dienu laikā no paziņojuma saņemšanas. | (2)   The Commission shall
  complete
  a preliminary review no later than
  40
  days after it received the notification. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Komisija veic provizorisko izskatīšanu ne vēlāk kā 60 dienu laikā no paziņojuma saņemšanas.

(2)   The Commission shall
  complete
  a preliminary review no later than
  40
  days after it received the notification.

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 4. punkts

29. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4)   Lēmumu par padziļinātās izmeklēšanas noslēgšanu Komisija var pieņemt ne vēlāk kā
  200
   dienu laikā no paziņojuma saņemšanas. Izņēmuma kārtā šo termiņu var
  pagarināt
  pēc apspriešanās ar attiecīgo līgumslēdzēju iestādi vai līgumslēdzēju. | (4)   Lēmumu par padziļinātās izmeklēšanas noslēgšanu Komisija var pieņemt ne vēlāk kā
  120
   dienu laikā no paziņojuma saņemšanas. Izņēmuma kārtā šo termiņu var
  pagarināt par 20 dienām
  pēc apspriešanās ar attiecīgo līgumslēdzēju iestādi vai līgumslēdzēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)   Lēmumu par padziļinātās izmeklēšanas noslēgšanu Komisija var pieņemt ne vēlāk kā
  200
   dienu laikā no paziņojuma saņemšanas. Izņēmuma kārtā šo termiņu var
  pagarināt
  pēc apspriešanās ar attiecīgo līgumslēdzēju iestādi vai līgumslēdzēju.

(4)   Lēmumu par padziļinātās izmeklēšanas noslēgšanu Komisija var pieņemt ne vēlāk kā
  120
   dienu laikā no paziņojuma saņemšanas. Izņēmuma kārtā šo termiņu var
  pagarināt par 20 dienām
  pēc apspriešanās ar attiecīgo līgumslēdzēju iestādi vai līgumslēdzēju.

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 3. punkts

31. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   Uzņēmumam, kas iesniedzis deklarāciju saskaņā ar 28. pantu, līguma slēgšanas tiesības pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 30. pantu vai pirms 29. panta 4. punktā noteiktā termiņa beigām var piešķirt tikai tad, ja piedāvājumu izvērtējumā ir konstatēts, ka attiecīgais uzņēmums jebkurā gadījumā ir iesniedzis saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu. | (3)   Uzņēmumam, kas iesniedzis deklarāciju saskaņā ar 28. pantu, līguma slēgšanas tiesības pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 30. pantu vai pirms
  šīs regulas
  29. panta 4. punktā noteiktā termiņa beigām var piešķirt tikai tad, ja piedāvājumu izvērtējumā ir konstatēts, ka attiecīgais uzņēmums jebkurā gadījumā ir iesniedzis saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu
  , kā definēts Direktīvas 2014/24/ES 67. panta 2. punktā un Direktīvas 2014/25/ES 82. panta 2. punktā. Informāciju, kas saistīta ar izkropļojošām ārvalstu subsīdijām, cita starpā aizdomas, ka ir sniegta nepatiesa deklarācija, var paziņot Komisijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   Uzņēmumam, kas iesniedzis deklarāciju saskaņā ar 28. pantu, līguma slēgšanas tiesības pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 30. pantu vai pirms 29. panta 4. punktā noteiktā termiņa beigām var piešķirt tikai tad, ja piedāvājumu izvērtējumā ir konstatēts, ka attiecīgais uzņēmums jebkurā gadījumā ir iesniedzis saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu.

(3)   Uzņēmumam, kas iesniedzis deklarāciju saskaņā ar 28. pantu, līguma slēgšanas tiesības pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 30. pantu vai pirms
  šīs regulas
  29. panta 4. punktā noteiktā termiņa beigām var piešķirt tikai tad, ja piedāvājumu izvērtējumā ir konstatēts, ka attiecīgais uzņēmums jebkurā gadījumā ir iesniedzis saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu
  , kā definēts Direktīvas 2014/24/ES 67. panta 2. punktā un Direktīvas 2014/25/ES 82. panta 2. punktā. Informāciju, kas saistīta ar izkropļojošām ārvalstu subsīdijām, cita starpā aizdomas, ka ir sniegta nepatiesa deklarācija, var paziņot Komisijai.

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 6. punkts

31. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6)   Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs visos gadījumos informē Komisiju par ikvienu lēmumu, kas attiecas uz publiskā iepirkuma procedūras iznākumu. | (6)   Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs visos gadījumos
  bez liekas kavēšanās
  informē Komisiju par ikvienu lēmumu, kas attiecas uz publiskā iepirkuma procedūras iznākumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(6)   Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs visos gadījumos informē Komisiju par ikvienu lēmumu, kas attiecas uz publiskā iepirkuma procedūras iznākumu.

(6)   Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs visos gadījumos
  bez liekas kavēšanās
  informē Komisiju par ikvienu lēmumu, kas attiecas uz publiskā iepirkuma procedūras iznākumu.

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 7. punkts

31. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7)   Attiecībā uz visiem uzņēmumiem, kas piedalās publiskā iepirkuma procedūrā, ievēro
  publisko iepirkumu
  reglamentējošos principus, tostarp samērīguma, nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības principus. Ārvalstu subsīdiju izmeklēšana saskaņā ar šo regulu nedrīkst novest pie tā, ka līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs pret attiecīgo uzņēmumu izturas pretrunā minētajiem principiem. | (7)   Attiecībā uz visiem uzņēmumiem, kas piedalās publiskā iepirkuma procedūrā, ievēro
  publiskā iepirkuma procedūras
  reglamentējošos principus, tostarp samērīguma, nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības principus
  , kā arī ar piemērojamajām vides, sociālajām un darba tiesībām un standartiem saistīto pienākumu izpildi
  . Ārvalstu subsīdiju izmeklēšana saskaņā ar šo regulu nedrīkst novest pie tā, ka līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs pret attiecīgo uzņēmumu izturas pretrunā minētajiem principiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(7)   Attiecībā uz visiem uzņēmumiem, kas piedalās publiskā iepirkuma procedūrā, ievēro
  publisko iepirkumu
  reglamentējošos principus, tostarp samērīguma, nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības principus. Ārvalstu subsīdiju izmeklēšana saskaņā ar šo regulu nedrīkst novest pie tā, ka līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs pret attiecīgo uzņēmumu izturas pretrunā minētajiem principiem.

(7)   Attiecībā uz visiem uzņēmumiem, kas piedalās publiskā iepirkuma procedūrā, ievēro
  publiskā iepirkuma procedūras
  reglamentējošos principus, tostarp samērīguma, nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības principus
  , kā arī ar piemērojamajām vides, sociālajām un darba tiesībām un standartiem saistīto pienākumu izpildi
  . Ārvalstu subsīdiju izmeklēšana saskaņā ar šo regulu nedrīkst novest pie tā, ka līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs pret attiecīgo uzņēmumu izturas pretrunā minētajiem principiem.

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants – 2. punkts

32. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Papildus Komisija ar lēmumu attiecīgajiem uzņēmumiem var piemērot naudas sodus, kas nepārsniedz 1 % no to kopējā apgrozījuma iepriekšējā finanšu gadā, ja tie tīši vai nolaidības dēļ saskaņā ar 28. pantu iesniegtā paziņojumā vai
  tā
  papildinājumā sniedz nepatiesu vai maldinošu informāciju. | 2.   Papildus Komisija ar lēmumu attiecīgajiem uzņēmumiem var piemērot naudas sodus, kas nepārsniedz 1 % no to kopējā apgrozījuma iepriekšējā finanšu gadā, ja tie tīši vai nolaidības dēļ saskaņā ar 28. pantu iesniegtā paziņojumā
  un deklarācijās
  vai
  to
  papildinājumā sniedz nepatiesu vai maldinošu informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Papildus Komisija ar lēmumu attiecīgajiem uzņēmumiem var piemērot naudas sodus, kas nepārsniedz 1 % no to kopējā apgrozījuma iepriekšējā finanšu gadā, ja tie tīši vai nolaidības dēļ saskaņā ar 28. pantu iesniegtā paziņojumā vai
  tā
  papildinājumā sniedz nepatiesu vai maldinošu informāciju.

2.   Papildus Komisija ar lēmumu attiecīgajiem uzņēmumiem var piemērot naudas sodus, kas nepārsniedz 1 % no to kopējā apgrozījuma iepriekšējā finanšu gadā, ja tie tīši vai nolaidības dēļ saskaņā ar 28. pantu iesniegtā paziņojumā
  un deklarācijās
  vai
  to
  papildinājumā sniedz nepatiesu vai maldinošu informāciju.

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants – 1. punkts

33. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Finansējums, par kuru paziņots saskaņā ar 19. pantu attiecībā uz koncentrācijas darījumu, var būt relevants un tikt novērtēts atkārtoti attiecībā uz citu saimniecisko darbību. | 1.   Finansējums, par kuru paziņots saskaņā ar 19. pantu attiecībā uz koncentrācijas darījumu, var būt relevants un tikt novērtēts atkārtoti
  saskaņā ar šo regulu
  attiecībā uz citu saimniecisko darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   Finansējums, par kuru paziņots saskaņā ar 19. pantu attiecībā uz koncentrācijas darījumu, var būt relevants un tikt novērtēts atkārtoti attiecībā uz citu saimniecisko darbību.

1.   Finansējums, par kuru paziņots saskaņā ar 19. pantu attiecībā uz koncentrācijas darījumu, var būt relevants un tikt novērtēts atkārtoti
  saskaņā ar šo regulu
  attiecībā uz citu saimniecisko darbību.

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants – 2. punkts

33. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Finansējums, par kuru paziņots saskaņā ar 28. pantu attiecībā uz publiskā iepirkuma procedūru, var būt relevants un tikt novērtēts atkārtoti attiecībā uz citu saimniecisko darbību. | 2.   Finansējums, par kuru paziņots saskaņā ar 28. pantu attiecībā uz publiskā iepirkuma procedūru, var būt relevants un tikt novērtēts atkārtoti
  saskaņā ar šo regulu
  attiecībā uz citu saimniecisko darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Finansējums, par kuru paziņots saskaņā ar 28. pantu attiecībā uz publiskā iepirkuma procedūru, var būt relevants un tikt novērtēts atkārtoti attiecībā uz citu saimniecisko darbību.

2.   Finansējums, par kuru paziņots saskaņā ar 28. pantu attiecībā uz publiskā iepirkuma procedūru, var būt relevants un tikt novērtēts atkārtoti
  saskaņā ar šo regulu
  attiecībā uz citu saimniecisko darbību.

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 1. punkts

34. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Ja pieejamā informācija rada pamatotas aizdomas, ka ārvalstu subsīdijas konkrētā nozarē, konkrētam saimnieciskās darbības veidam vai konkrēta subsīdiju instrumenta veidolā var izkropļot iekšējo tirgu, Komisija
  var veikt
  tirgus izmeklēšanu par konkrēto nozari, konkrēto saimnieciskās darbības veidu vai attiecīgā subsīdiju instrumenta izmantojumu. Minētās tirgus izmeklēšanas gaitā Komisija
  var pieprasīt
  attiecīgajiem uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām sniegt vajadzīgo informāciju un var veikt vajadzīgās inspekcijas. Komisija var arī attiecīgajai dalībvalstij vai trešai valstij pieprasīt sniegt informāciju. | (1)   Ja pieejamā informācija rada pamatotas aizdomas, ka ārvalstu subsīdijas konkrētā nozarē, konkrētam saimnieciskās darbības veidam vai konkrēta subsīdiju instrumenta veidolā var izkropļot iekšējo tirgu, Komisija
  veic
  tirgus izmeklēšanu par konkrēto nozari, konkrēto saimnieciskās darbības veidu vai attiecīgā subsīdiju instrumenta izmantojumu. Minētās tirgus izmeklēšanas gaitā Komisija
  pieprasa
  attiecīgajiem uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām sniegt vajadzīgo informāciju un var veikt vajadzīgās inspekcijas. Komisija var arī attiecīgajai dalībvalstij vai trešai valstij pieprasīt sniegt informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   Ja pieejamā informācija rada pamatotas aizdomas, ka ārvalstu subsīdijas konkrētā nozarē, konkrētam saimnieciskās darbības veidam vai konkrēta subsīdiju instrumenta veidolā var izkropļot iekšējo tirgu, Komisija
  var veikt
  tirgus izmeklēšanu par konkrēto nozari, konkrēto saimnieciskās darbības veidu vai attiecīgā subsīdiju instrumenta izmantojumu. Minētās tirgus izmeklēšanas gaitā Komisija
  var pieprasīt
  attiecīgajiem uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām sniegt vajadzīgo informāciju un var veikt vajadzīgās inspekcijas. Komisija var arī attiecīgajai dalībvalstij vai trešai valstij pieprasīt sniegt informāciju.

(1)   Ja pieejamā informācija rada pamatotas aizdomas, ka ārvalstu subsīdijas konkrētā nozarē, konkrētam saimnieciskās darbības veidam vai konkrēta subsīdiju instrumenta veidolā var izkropļot iekšējo tirgu, Komisija
  veic
  tirgus izmeklēšanu par konkrēto nozari, konkrēto saimnieciskās darbības veidu vai attiecīgā subsīdiju instrumenta izmantojumu. Minētās tirgus izmeklēšanas gaitā Komisija
  pieprasa
  attiecīgajiem uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām sniegt vajadzīgo informāciju un var veikt vajadzīgās inspekcijas. Komisija var arī attiecīgajai dalībvalstij vai trešai valstij pieprasīt sniegt informāciju.

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 2. punkts

34. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Komisija
  var publicēt
  ziņojumu par tās veiktās tirgus izmeklēšanas rezultātiem attiecībā uz konkrētām nozarēm, konkrētiem saimnieciskās darbības veidiem vai konkrētiem subsīdiju instrumentiem un
  lūgt
  ieinteresētajām pusēm iesniegt piezīmes. | (2)   Komisija
  attiecīgā gadījumā publicē
  ziņojumu par tās veiktās tirgus izmeklēšanas rezultātiem attiecībā uz konkrētām nozarēm, konkrētiem saimnieciskās darbības veidiem vai konkrētiem subsīdiju instrumentiem un
  lūdz
  ieinteresētajām pusēm iesniegt piezīmes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Komisija
  var publicēt
  ziņojumu par tās veiktās tirgus izmeklēšanas rezultātiem attiecībā uz konkrētām nozarēm, konkrētiem saimnieciskās darbības veidiem vai konkrētiem subsīdiju instrumentiem un
  lūgt
  ieinteresētajām pusēm iesniegt piezīmes.

(2)   Komisija
  attiecīgā gadījumā publicē
  ziņojumu par tās veiktās tirgus izmeklēšanas rezultātiem attiecībā uz konkrētām nozarēm, konkrētiem saimnieciskās darbības veidiem vai konkrētiem subsīdiju instrumentiem un
  lūdz
  ieinteresētajām pusēm iesniegt piezīmes.

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34.a pants (jauns)

34.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 34.a pants |
| | Dialogs ar trešām valstīm |
| | 1.
     
  Ja pēc tirgus izmeklēšanas saskaņā ar 34. pantu Komisija atklāj, ka pastāv sistēmiski kropļojošas ārvalstu subsīdijas, vai ja cita pieejama informācija rada pamatotas aizdomas par šādu subsīdiju pastāvēšanu, Komisija Savienības vārdā var iesaistīties dialogā ar attiecīgo trešo valsti, lai pētītu iespējas panākt šo subsīdiju pārtraukšanu vai pārveidošanu, lai novērstu to kropļojošo ietekmi uz iekšējo tirgu. |
| | 2.
     
  Minētais dialogs neliedz Komisijai veikt turpmākus pasākumus saskaņā ar šo regulu, tostarp sākt vai turpināt izmeklēšanu vai piemērot pagaidu noregulējuma vai korektīvos pasākumus. |
| | 3.
     
  Komisija var censties panākt šo sistēmiski kropļojošo subsīdiju pārtraukšanu vai pārveidošanu, arī izvirzot šo jautājumu jebkurā attiecīgā starptautiskā forumā. |
| | 4.
     
  Komisija Savienības vārdā var sākt apspriešanos vai sadarbību ar jebkuru citu trešo valsti, kuru skar tās pašas sistēmiski kropļojošās subsīdijas, vai ar jebkuru ieinteresēto trešo valsti, lai panāktu minēto subsīdiju pārtraukšanu vai pārveidošanu. Attiecīgā gadījumā tas var ietvert koordināciju attiecīgajos starptautiskajos forumos un to pasākumu saskaņošanu, ar kuriem reaģē uz šīm sistēmiski kropļojošām subsīdijām. |
| | 5.
     
  Komisija bez liekas kavēšanās informē Eiropas Parlamentu un Padomi par attiecīgām norisēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

34.a pants

34.a pants

Dialogs ar trešām valstīm

Dialogs ar trešām valstīm

1.
     
  Ja pēc tirgus izmeklēšanas saskaņā ar 34. pantu Komisija atklāj, ka pastāv sistēmiski kropļojošas ārvalstu subsīdijas, vai ja cita pieejama informācija rada pamatotas aizdomas par šādu subsīdiju pastāvēšanu, Komisija Savienības vārdā var iesaistīties dialogā ar attiecīgo trešo valsti, lai pētītu iespējas panākt šo subsīdiju pārtraukšanu vai pārveidošanu, lai novērstu to kropļojošo ietekmi uz iekšējo tirgu.

2.
     
  Minētais dialogs neliedz Komisijai veikt turpmākus pasākumus saskaņā ar šo regulu, tostarp sākt vai turpināt izmeklēšanu vai piemērot pagaidu noregulējuma vai korektīvos pasākumus.

3.
     
  Komisija var censties panākt šo sistēmiski kropļojošo subsīdiju pārtraukšanu vai pārveidošanu, arī izvirzot šo jautājumu jebkurā attiecīgā starptautiskā forumā.

4.
     
  Komisija Savienības vārdā var sākt apspriešanos vai sadarbību ar jebkuru citu trešo valsti, kuru skar tās pašas sistēmiski kropļojošās subsīdijas, vai ar jebkuru ieinteresēto trešo valsti, lai panāktu minēto subsīdiju pārtraukšanu vai pārveidošanu. Attiecīgā gadījumā tas var ietvert koordināciju attiecīgajos starptautiskajos forumos un to pasākumu saskaņošanu, ar kuriem reaģē uz šīm sistēmiski kropļojošām subsīdijām.

5.
     
  Komisija bez liekas kavēšanās informē Eiropas Parlamentu un Padomi par attiecīgām norisēm.

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 1. punkts

35. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Uz 9. pantā noteiktajām Komisijas pilnvarām attiecas desmit gadu noilguma termiņš, kuru sāk skaitīt no dienas, kad attiecīgajam uzņēmumam ir piešķirta ārvalstu subsīdija. Jebkura rīcība, ko Komisija saskaņā ar 8., 11., 12. vai
  13
  . pantu veic attiecībā uz ārvalstu subsīdijām, izbeidz noilguma termiņa skaitīšanu. Pēc katra pārtraukuma noilguma termiņu sāk skaitīt no nulles. | (1)   Uz 9. pantā noteiktajām Komisijas pilnvarām attiecas desmit gadu noilguma termiņš, kuru sāk skaitīt no dienas, kad attiecīgajam uzņēmumam ir piešķirta ārvalstu subsīdija. Jebkura rīcība, ko Komisija saskaņā ar 8., 11., 12.
  , 13.
  vai
  34
  . pantu veic attiecībā uz ārvalstu subsīdijām, izbeidz noilguma termiņa skaitīšanu. Pēc katra pārtraukuma noilguma termiņu sāk skaitīt no nulles. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   Uz 9. pantā noteiktajām Komisijas pilnvarām attiecas desmit gadu noilguma termiņš, kuru sāk skaitīt no dienas, kad attiecīgajam uzņēmumam ir piešķirta ārvalstu subsīdija. Jebkura rīcība, ko Komisija saskaņā ar 8., 11., 12. vai
  13
  . pantu veic attiecībā uz ārvalstu subsīdijām, izbeidz noilguma termiņa skaitīšanu. Pēc katra pārtraukuma noilguma termiņu sāk skaitīt no nulles.

(1)   Uz 9. pantā noteiktajām Komisijas pilnvarām attiecas desmit gadu noilguma termiņš, kuru sāk skaitīt no dienas, kad attiecīgajam uzņēmumam ir piešķirta ārvalstu subsīdija. Jebkura rīcība, ko Komisija saskaņā ar 8., 11., 12.
  , 13.
  vai
  34
  . pantu veic attiecībā uz ārvalstu subsīdijām, izbeidz noilguma termiņa skaitīšanu. Pēc katra pārtraukuma noilguma termiņu sāk skaitīt no nulles.

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

40. pants – 3.a punkts (jauns)

40. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2022/...

   (1 bis)

  piemērošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3a)
     
  Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2022/...

   (1 bis)

  piemērošanu.

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

40. pants – 7. punkts

40. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7)   Izmeklēšanu atbilstīgi šai regulai neveic un pasākumus nenosaka vai neuztur spēkā, ja šāda izmeklēšana vai šādi pasākumi būtu pretrunā Savienības pienākumiem, kas izriet no jebkura starptautiskā nolīguma, kura līgumslēdzēja puse ir Savienība. Jo īpaši saskaņā ar šo regulu neveic nekādas darbības, kas būtu pielīdzināmas īpašai darbībai pret subsīdiju Vienošanās par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem 32. panta 1. punkta nozīmē. Šī regula neliedz Savienībai izmantot savas tiesības un pildīt savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem. | (7)   Izmeklēšanu atbilstīgi šai regulai neveic un pasākumus nenosaka vai neuztur spēkā, ja šāda izmeklēšana vai šādi pasākumi būtu pretrunā Savienības pienākumiem, kas izriet no jebkura starptautiskā nolīguma, kura līgumslēdzēja puse ir Savienība. Jo īpaši saskaņā ar šo regulu neveic nekādas darbības, kas būtu pielīdzināmas īpašai darbībai pret subsīdiju Vienošanās par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem 32. panta 1. punkta nozīmē
  un kuru piešķir trešā valsts, kas ir Pasaules Tirdzniecības organizācijas locekle
  . Šī regula neliedz Savienībai izmantot savas tiesības un pildīt savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(7)   Izmeklēšanu atbilstīgi šai regulai neveic un pasākumus nenosaka vai neuztur spēkā, ja šāda izmeklēšana vai šādi pasākumi būtu pretrunā Savienības pienākumiem, kas izriet no jebkura starptautiskā nolīguma, kura līgumslēdzēja puse ir Savienība. Jo īpaši saskaņā ar šo regulu neveic nekādas darbības, kas būtu pielīdzināmas īpašai darbībai pret subsīdiju Vienošanās par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem 32. panta 1. punkta nozīmē. Šī regula neliedz Savienībai izmantot savas tiesības un pildīt savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem.

(7)   Izmeklēšanu atbilstīgi šai regulai neveic un pasākumus nenosaka vai neuztur spēkā, ja šāda izmeklēšana vai šādi pasākumi būtu pretrunā Savienības pienākumiem, kas izriet no jebkura starptautiskā nolīguma, kura līgumslēdzēja puse ir Savienība. Jo īpaši saskaņā ar šo regulu neveic nekādas darbības, kas būtu pielīdzināmas īpašai darbībai pret subsīdiju Vienošanās par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem 32. panta 1. punkta nozīmē
  un kuru piešķir trešā valsts, kas ir Pasaules Tirdzniecības organizācijas locekle
  . Šī regula neliedz Savienībai izmantot savas tiesības un pildīt savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem.

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

42. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | formu, saturu un procedūras elementiem attiecībā uz paziņojumiem par koncentrācijas darījumiem saskaņā ar 19. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

formu, saturu un procedūras elementiem attiecībā uz paziņojumiem par koncentrācijas darījumiem saskaņā ar 19. pantu;

| (a) | formu, saturu un procedūras elementiem attiecībā uz paziņojumiem par koncentrācijas darījumiem saskaņā ar 19. pantu
  , arī iespējamu vienkāršotu procedūru
  ; |
| --- | --- |

(a)

formu, saturu un procedūras elementiem attiecībā uz paziņojumiem par koncentrācijas darījumiem saskaņā ar 19. pantu
  , arī iespējamu vienkāršotu procedūru
  ;

, arī iespējamu vienkāršotu procedūru

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

42. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | formu, saturu un procedūras elementiem attiecībā uz paziņojumiem par ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma procedūrās saskaņā ar 28. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

formu, saturu un procedūras elementiem attiecībā uz paziņojumiem par ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma procedūrās saskaņā ar 28. pantu;

| (b) | formu, saturu un procedūras elementiem attiecībā uz paziņojumiem par ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma procedūrās saskaņā ar 28. pantu
  , arī iespējamu vienkāršotu procedūru
  ; |
| --- | --- |

(b)

formu, saturu un procedūras elementiem attiecībā uz paziņojumiem par ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma procedūrās saskaņā ar 28. pantu
  , arī iespējamu vienkāršotu procedūru
  ;

, arī iespējamu vienkāršotu procedūru

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42. pants – 1.a punkts (jauns)

42. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Pirmo šādu īstenošanas aktu vai aktus, kurā ietverti visi 1. punktā minētie elementi, pieņem ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1a)
     
  Pirmo šādu īstenošanas aktu vai aktus, kurā ietverti visi 1. punktā minētie elementi, pieņem ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants

44. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 44. pants | svītrots |
| Deleģētie akti | |
| (1)
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus nolūkā: | |
| (a) | grozīt 18. un 27. pantā noteiktos paziņošanas sliekšņus, ņemot vērā Komisijas praksi pirmo piecu šīs regulas piemērošanas gadu laikā un ņemot vērā piemērošanas efektivitāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

44. pants

44. pants

svītrots

svītrots

Deleģētie akti

Deleģētie akti

(1)
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus nolūkā:

(a)

(a)

grozīt 18. un 27. pantā noteiktos paziņošanas sliekšņus, ņemot vērā Komisijas praksi pirmo piecu šīs regulas piemērošanas gadu laikā un ņemot vērā piemērošanas efektivitāti;

grozīt 18. un 27. pantā noteiktos paziņošanas sliekšņus, ņemot vērā Komisijas praksi pirmo piecu šīs regulas piemērošanas gadu laikā un ņemot vērā piemērošanas efektivitāti;

| (b) | atbrīvot konkrētu kategoriju attiecīgos uzņēmumus no paziņošanas pienākuma saskaņā ar 19. un 28. pantu, ņemot vērā Komisijas praksi pirmo piecu šīs regulas piemērošanas gadu laikā, ja šī prakse ļauj identificēt saimnieciskās darbības, attiecībā uz kurām pastāv maza iespējamība, ka ārvalstu subsīdijas varētu izkropļot iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

atbrīvot konkrētu kategoriju attiecīgos uzņēmumus no paziņošanas pienākuma saskaņā ar 19. un 28. pantu, ņemot vērā Komisijas praksi pirmo piecu šīs regulas piemērošanas gadu laikā, ja šī prakse ļauj identificēt saimnieciskās darbības, attiecībā uz kurām pastāv maza iespējamība, ka ārvalstu subsīdijas varētu izkropļot iekšējo tirgu;

atbrīvot konkrētu kategoriju attiecīgos uzņēmumus no paziņošanas pienākuma saskaņā ar 19. un 28. pantu, ņemot vērā Komisijas praksi pirmo piecu šīs regulas piemērošanas gadu laikā, ja šī prakse ļauj identificēt saimnieciskās darbības, attiecībā uz kurām pastāv maza iespējamība, ka ārvalstu subsīdijas varētu izkropļot iekšējo tirgu;

| (c) | grozīt 24. un 29. pantā noteiktos provizoriskās izskatīšanas un padziļinātās izmeklēšanas termiņus. |
| --- | --- |

(c)

(c)

grozīt 24. un 29. pantā noteiktos provizoriskās izskatīšanas un padziļinātās izmeklēšanas termiņus.

grozīt 24. un 29. pantā noteiktos provizoriskās izskatīšanas un padziļinātās izmeklēšanas termiņus.

(2)
     
  Šā panta 1. punktā minētos deleģētos aktus pieņem saskaņā ar 45. pantu.

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants

45. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 45. pants | svītrots |
| Deleģēšanas īstenošana | |
| (1)
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. | |
| (2)
     
  Pilnvaras pieņemt 44. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku, sākot no dienas, kas ir divus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. | |
| (3)
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 44. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. | |
| (4)
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. | |
| (5)
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. | |
| (6)
     
  Saskaņā ar 44. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

45. pants

45. pants

svītrots

svītrots

Deleģēšanas īstenošana

Deleģēšanas īstenošana

(1)
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

(2)
     
  Pilnvaras pieņemt 44. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku, sākot no dienas, kas ir divus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(3)
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 44. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

(4)
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

(5)
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

(6)
     
  Saskaņā ar 44. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

46. pants – 1. punkts

46. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Vēlākais piecus
  gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par
  šīs regulas piemērošanu, kam vajadzības gadījumā pievieno attiecīgus leģislatīvo aktu priekšlikumus
  . | 1.
     
  Vēlākais divus
  gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā
  un pēc tam reizi trijos gados
  Komisija
  pārskata un izvērtē šīs regulas darbību un efektivitāti un
  iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par
  tās piemērošanu. Šī pārskatīšana ietver novērtējumu par 18. un 27. pantā noteiktajām paziņošanas robežvērtībām un to ietekmi uz Komisijas spēju efektīvi īstenot šo regulu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Vēlākais piecus
  gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par
  šīs regulas piemērošanu, kam vajadzības gadījumā pievieno attiecīgus leģislatīvo aktu priekšlikumus
  .

Vēlākais piecus

šīs regulas piemērošanu, kam vajadzības gadījumā pievieno attiecīgus leģislatīvo aktu priekšlikumus

1.
     
  Vēlākais divus
  gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā
  un pēc tam reizi trijos gados
  Komisija
  pārskata un izvērtē šīs regulas darbību un efektivitāti un
  iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par
  tās piemērošanu. Šī pārskatīšana ietver novērtējumu par 18. un 27. pantā noteiktajām paziņošanas robežvērtībām un to ietekmi uz Komisijas spēju efektīvi īstenot šo regulu
  .

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

46. pants – 1.a punkts (jauns)

46. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Ja ziņojumā ieteikts grozīt šo regulu un ja Komisija to uzskata par lietderīgu, ņemot vērā tās praksi šīs regulas piemērošanas laikā un ņemot vērā piemērošanas efektivitāti, ziņojumam var pievienot attiecīgus leģislatīvo aktu priekšlikumus, cita starpā: |
| | a) | grozīt 18. un 27. pantā noteiktās paziņošanas robežvērtības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Ja ziņojumā ieteikts grozīt šo regulu un ja Komisija to uzskata par lietderīgu, ņemot vērā tās praksi šīs regulas piemērošanas laikā un ņemot vērā piemērošanas efektivitāti, ziņojumam var pievienot attiecīgus leģislatīvo aktu priekšlikumus, cita starpā:

a)

a)

grozīt 18. un 27. pantā noteiktās paziņošanas robežvērtības;

grozīt 18. un 27. pantā noteiktās paziņošanas robežvērtības;

| b) | atbrīvot konkrētu kategoriju attiecīgos uzņēmumus, piemēram, labticīgus valsts ieguldījumu fondus vai pensiju fondus, no paziņošanas pienākuma saskaņā ar 19. un 28. pantu, jo īpaši tad, ja Komisijas prakse dod iespēju noteikt saimnieciskās darbības, attiecībā uz kurām pastāv maza iespējamība, ka ārvalstu subsīdijas varētu izkropļot iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

b)

b)

atbrīvot konkrētu kategoriju attiecīgos uzņēmumus, piemēram, labticīgus valsts ieguldījumu fondus vai pensiju fondus, no paziņošanas pienākuma saskaņā ar 19. un 28. pantu, jo īpaši tad, ja Komisijas prakse dod iespēju noteikt saimnieciskās darbības, attiecībā uz kurām pastāv maza iespējamība, ka ārvalstu subsīdijas varētu izkropļot iekšējo tirgu;

atbrīvot konkrētu kategoriju attiecīgos uzņēmumus, piemēram, labticīgus valsts ieguldījumu fondus vai pensiju fondus, no paziņošanas pienākuma saskaņā ar 19. un 28. pantu, jo īpaši tad, ja Komisijas prakse dod iespēju noteikt saimnieciskās darbības, attiecībā uz kurām pastāv maza iespējamība, ka ārvalstu subsīdijas varētu izkropļot iekšējo tirgu;

| c) | noteikt īpašas paziņošanas robežvērtības attiecībā uz konkrētām ekonomikas nozarēm vai diferenciētas robežvērtības attiecībā uz dažādiem publiskā iepirkuma līgumu veidiem, jo īpaši tad, ja Komisijas prakse dod iespēju noteikt saimnieciskās darbības, attiecībā uz kurām pastāv lielāka iespējamība, ka ārvalstu subsīdijas varētu izkropļot iekšējo tirgu, tostarp attiecībā uz stratēģiskajām nozarēm un kritisko infrastruktūru; |
| --- | --- |

c)

c)

noteikt īpašas paziņošanas robežvērtības attiecībā uz konkrētām ekonomikas nozarēm vai diferenciētas robežvērtības attiecībā uz dažādiem publiskā iepirkuma līgumu veidiem, jo īpaši tad, ja Komisijas prakse dod iespēju noteikt saimnieciskās darbības, attiecībā uz kurām pastāv lielāka iespējamība, ka ārvalstu subsīdijas varētu izkropļot iekšējo tirgu, tostarp attiecībā uz stratēģiskajām nozarēm un kritisko infrastruktūru;

noteikt īpašas paziņošanas robežvērtības attiecībā uz konkrētām ekonomikas nozarēm vai diferenciētas robežvērtības attiecībā uz dažādiem publiskā iepirkuma līgumu veidiem, jo īpaši tad, ja Komisijas prakse dod iespēju noteikt saimnieciskās darbības, attiecībā uz kurām pastāv lielāka iespējamība, ka ārvalstu subsīdijas varētu izkropļot iekšējo tirgu, tostarp attiecībā uz stratēģiskajām nozarēm un kritisko infrastruktūru;

| d) | grozīt 24. un 29. pantā noteiktos provizoriskās izskatīšanas un padziļinātās izmeklēšanas termiņus; |
| --- | --- |

d)

d)

grozīt 24. un 29. pantā noteiktos provizoriskās izskatīšanas un padziļinātās izmeklēšanas termiņus;

grozīt 24. un 29. pantā noteiktos provizoriskās izskatīšanas un padziļinātās izmeklēšanas termiņus;

| e) | atcelt šo regulu, ja Komisija uzskata, ka daudzpusējie noteikumi kropļojošu subsīdiju novēršanai ir padarījuši šo regulu pilnībā lieku. |
| --- | --- |

e)

e)

atcelt šo regulu, ja Komisija uzskata, ka daudzpusējie noteikumi kropļojošu subsīdiju novēršanai ir padarījuši šo regulu pilnībā lieku.

atcelt šo regulu, ja Komisija uzskata, ka daudzpusējie noteikumi kropļojošu subsīdiju novēršanai ir padarījuši šo regulu pilnībā lieku.

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

47. pants – 1. punkts

47. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Šo regulu piemēro ārvalstu subsīdijām, kas piešķirtas
  desmit
  gadu periodā pirms šīs regulas piemērošanas sākuma dienas, ja šādas ārvalstu subsīdijas izkropļo iekšējo tirgu pēc šīs regulas piemērošanas sākuma. | (1)   Šo regulu piemēro ārvalstu subsīdijām, kas piešķirtas
  septiņu
  gadu periodā pirms šīs regulas piemērošanas sākuma dienas, ja šādas ārvalstu subsīdijas izkropļo iekšējo tirgu pēc šīs regulas piemērošanas sākuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   Šo regulu piemēro ārvalstu subsīdijām, kas piešķirtas
  desmit
  gadu periodā pirms šīs regulas piemērošanas sākuma dienas, ja šādas ārvalstu subsīdijas izkropļo iekšējo tirgu pēc šīs regulas piemērošanas sākuma.

(1)   Šo regulu piemēro ārvalstu subsīdijām, kas piešķirtas
  septiņu
  gadu periodā pirms šīs regulas piemērošanas sākuma dienas, ja šādas ārvalstu subsīdijas izkropļo iekšējo tirgu pēc šīs regulas piemērošanas sākuma.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0135/2022).

1

(1a)  
  Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

1a

Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

(1b)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

1b

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

(1c)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/452 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai (OV L 79 I, 21.3.2019., 1. lpp.).

1c

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/452 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai (OV L 79 I, 21.3.2019., 1. lpp.).

(1d)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/... par trešo valstu ekonomikas dalībnieku, preču un pakalpojumu piekļuvi Eiropas Savienības publiskā iepirkuma tirgum un par procedūrām, kas atbalsta sarunas par Savienības ekonomikas dalībnieku, preču un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu publiskā iepirkuma tirgiem (Starptautiskā iepirkuma akts — IPI) (OV L ...).

1d

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/... par trešo valstu ekonomikas dalībnieku, preču un pakalpojumu piekļuvi Eiropas Savienības publiskā iepirkuma tirgum un par procedūrām, kas atbalsta sarunas par Savienības ekonomikas dalībnieku, preču un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu publiskā iepirkuma tirgiem (Starptautiskā iepirkuma akts — IPI) (OV L ...).

(47)  
  2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

47

2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

(1 bis)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/... par trešo valstu ekonomikas dalībnieku, preču un pakalpojumu piekļuvi Eiropas Savienības publiskā iepirkuma tirgum un par procedūrām, kas atbalsta sarunas par Savienības ekonomikas dalībnieku, preču un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu publiskā iepirkuma tirgiem (Starptautiskā iepirkuma akts — IPI) (OV L ...).

1 bis

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/... par trešo valstu ekonomikas dalībnieku, preču un pakalpojumu piekļuvi Eiropas Savienības publiskā iepirkuma tirgum un par procedūrām, kas atbalsta sarunas par Savienības ekonomikas dalībnieku, preču un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu publiskā iepirkuma tirgiem (Starptautiskā iepirkuma akts — IPI) (OV L ...).

---

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/255 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/255

---

P9_TA(2022)0197

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: pārejas noteikumi par Ukrainā izdotiem inspekcijas sertifikātiem

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2022. gada 8. aprīļa deleģēto regulu, ar ko attiecībā uz pārejas noteikumiem par Ukrainā izdotiem inspekcijas sertifikātiem groza Deleģēto regulu (ES) 2021/2306 (C(2022)02164 – 2022/2637(DEA))

(2022/C 465/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2022)02164), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2022)02164),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 11. aprīļa vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 11. aprīļa vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas 2022. gada 20. aprīļa vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas 2022. gada 20. aprīļa vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/848 (1) un jo īpaši tās 38. panta 8. punkta a) apakšpunkta ii) punktu, 46. panta 7. punkta b) apakšpunktu un 57. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/848 (1) un jo īpaši tās 38. panta 8. punkta a) apakšpunkta ii) punktu, 46. panta 7. punkta b) apakšpunktu un 57. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 111. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 111. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 111. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2022. gada 3. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 111. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2022. gada 3. maijā,

| A. | tā kā Krievijas iebrukums Ukrainā 2022. gada 24. februārī ir ārkārtējs un nepieredzēts izaicinājums kontroles iestādēm un kontroles institūcijām, kas ir atzītas bioloģisko produktu eksportam no Ukrainas uz Savienību, un tā kā Ukrainā ir traucēti arī pasta pakalpojumi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Krievijas iebrukums Ukrainā 2022. gada 24. februārī ir ārkārtējs un nepieredzēts izaicinājums kontroles iestādēm un kontroles institūcijām, kas ir atzītas bioloģisko produktu eksportam no Ukrainas uz Savienību, un tā kā Ukrainā ir traucēti arī pasta pakalpojumi;

| B. | tā kā dažas kontroles iestādes un kontroles institūcijas, kas Ukrainā atzītas bioloģisko produktu eksportam uz Savienību, nevar izdot Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2021/2306 (2) 5. panta 3. punktā prasītos inspekcijas sertifikātus ar kvalificētu elektronisko zīmogu (e-zīmogu), jo ne visas šādas kontroles iestādes un kontroles institūcijas ir apgādātas ar e-zīmogu; |
| --- | --- |

B.

tā kā dažas kontroles iestādes un kontroles institūcijas, kas Ukrainā atzītas bioloģisko produktu eksportam uz Savienību, nevar izdot Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2021/2306 (2) 5. panta 3. punktā prasītos inspekcijas sertifikātus ar kvalificētu elektronisko zīmogu (e-zīmogu), jo ne visas šādas kontroles iestādes un kontroles institūcijas ir apgādātas ar e-zīmogu;

| C. | tā kā kontroles iestādes un kontroles institūcijas nevar izmantot arī iespēju izdot inspekcijas sertifikātu papīra formā saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/2306 11. panta 1. punkta pārejas noteikumu, ņemot vērā, ka pasta pakalpojumi Ukrainā pašlaik ir traucēti; |
| --- | --- |

C.

tā kā kontroles iestādes un kontroles institūcijas nevar izmantot arī iespēju izdot inspekcijas sertifikātu papīra formā saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/2306 11. panta 1. punkta pārejas noteikumu, ņemot vērā, ka pasta pakalpojumi Ukrainā pašlaik ir traucēti;

| D. | tā kā, ņemot vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt, ka bioloģiskos produktus, ko izved no Ukrainas, var turpināt eksportēt uz Savienību, Komisija Deleģētajā regulā (ES) 2021/2306 ir ierosinājusi atļaut kontroles iestādēm un kontroles institūcijām Ukrainā līdz 2022. gada 30. jūnijam inspekcijas sertifikātus sagatavot un iesniegt sistēmā TRACES elektroniskā formā, neuzliekot e-zīmogu; |
| --- | --- |

D.

tā kā, ņemot vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt, ka bioloģiskos produktus, ko izved no Ukrainas, var turpināt eksportēt uz Savienību, Komisija Deleģētajā regulā (ES) 2021/2306 ir ierosinājusi atļaut kontroles iestādēm un kontroles institūcijām Ukrainā līdz 2022. gada 30. jūnijam inspekcijas sertifikātus sagatavot un iesniegt sistēmā TRACES elektroniskā formā, neuzliekot e-zīmogu;

| E. | tā kā, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā un nepieciešamo tūlītējo reakciju, šī regula būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2022. gada 24. februāra, |
| --- | --- |

E.

tā kā, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā un nepieciešamo tūlītējo reakciju, šī regula būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2022. gada 24. februāra,

| 1. | paziņo, ka neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/848 (2018. gada 30. maijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 (OV L 150, 14.6.2018., 1. lpp.).

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2306 (2021. gada 21. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/848 papildina ar noteikumiem par importēšanai Savienībā paredzētu bioloģisko produktu un pārejas produktu sūtījumu oficiālajām kontrolēm un par inspekcijas sertifikātu (OV L 461, 27.12.2021., 13. lpp.).

---

Ceturtdiena, 2022. gada 5. maijs

| 6.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 465/257 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 465/257

---

P9_TA(2022)0198

Pārejas noteikumi par veterināro zāļu iepakojumu un marķējumu ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārejas noteikumus par tādu veterināro zāļu iepakojumu un marķējumu, kas ir atļautas saskaņā ar Direktīvu 2001/82/EK un Regulu (EK) Nr. 726/2004 (COM(2022)0076 – C9-0054/2022 – 2022/0053(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 465/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0076), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0076),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 114. pantu un 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0054/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 114. pantu un 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0054/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 23. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 23. marta atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 27. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 27. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P9_TC1-COD(2022)0053

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko nosaka pārejas noteikumus par tādu veterināro zāļu iepakojumu un marķējumu, kas atļautas vai reģistrētas saskaņā ar Direktīvu 2001/82/EK vai Regulu (EK) Nr. 726/2004

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/839.)

---