# Euroopan unionin C 423/2022

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 423 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta7. marraskuuta 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 423

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta7. marraskuuta 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Euroopan järjestelmäriskikomitea |
| 2022/C 423/01 | Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2022, unionin rahoitusjärjestelmän haavoittuvuuksista, (EJRK/2022/7) | 1 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Euroopan järjestelmäriskikomitea

2022/C 423/01

Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2022, unionin rahoitusjärjestelmän haavoittuvuuksista, (EJRK/2022/7)

1

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 423/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10923 – PLASTIC OMNIUM / HBPO) (
  1
  ) | 7 |
| 2022/C 423/03 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10922 – INTERPARKING SERVIZI / GKSD / JV) (
  1
  ) | 8 |
| 2022/C 423/04 | komission tiedonanto – Muutokset valtiontukitoimenpiteitä talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-epidemiassa koskeviin tilapäisiin puitteisiin | 9 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2022/C 423/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10923 – PLASTIC OMNIUM / HBPO) (
  1
  )

1

7

2022/C 423/03

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10922 – INTERPARKING SERVIZI / GKSD / JV) (
  1
  )

1

8

2022/C 423/04

komission tiedonanto – Muutokset valtiontukitoimenpiteitä talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-epidemiassa koskeviin tilapäisiin puitteisiin

9

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 423/05 | Euron kurssi — 4. marraskuuta 2022 | 10 |
| 2022/C 423/06 | Yhteenveto Euroopan komission päätöksistä, jotka koskevat kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteessä XIV lueteltujen aineiden markkinoille käyttöön saattamista ja/tai käyttöä koskevia lupia
  (Julkaistu asetuksen (EY) N:o 1907/2006
  64 artiklan 9 kohdan nojalla)

   (
  1
  ) | 11 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2022/C 423/05

Euron kurssi — 4. marraskuuta 2022

10

2022/C 423/06

Yhteenveto Euroopan komission päätöksistä, jotka koskevat kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteessä XIV lueteltujen aineiden markkinoille käyttöön saattamista ja/tai käyttöä koskevia lupia
  (Julkaistu asetuksen (EY) N:o 1907/2006
  64 artiklan 9 kohdan nojalla)

   (
  1
  )

(Julkaistu asetuksen (EY) N:o 1907/2006

64 artiklan 9 kohdan nojalla)

1

11

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 423/07 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia: M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE) (
  1
  ) | 12 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2022/C 423/07

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia: M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE) (
  1
  )

1

12

---

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| | Oikaisu lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukaiseen komission ilmoitukseen – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti ( EUVL C 283, 25.7.2022 ) | 14 |

Oikaisuja

Oikaisu lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukaiseen komission ilmoitukseen – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti ( EUVL C 283, 25.7.2022 )

( EUVL C 283, 25.7.2022 )

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Euroopan järjestelmäriskikomitea

| 7.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/1

---

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN VAROITUS,

annettu 22 päivänä syyskuuta 2022,

unionin rahoitusjärjestelmän haavoittuvuuksista

(EJRK/2022/7)

(2022/C 423/01)

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (1) ja erityisesti sen liitteen IX,

ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 (2) ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan c alakohdan sekä 16 ja 18 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan järjestelmäriskikomitean työjärjestyksestä 20 päivänä tammikuuta 2011 annetun Euroopan järjestelmäriskikomitean päätöksen EJRK/2011/1 (3) ja erityisesti sen 18 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unionin finanssijärjestelmä on tähän mennessä osoittautunut vahvaksi geopoliittisten jännitteiden ja taloudellisen epävarmuuden lisääntyessä. Häntäriskiskenaarioiden toteutumisen todennäköisyys on kuitenkin kasvanut vuoden 2022 alusta lähtien, ja viimeaikainen geopoliittinen kehitys on pahentanut tilannetta. Rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit voivat toteutua samanaikaisesti, jolloin ne ovat vuorovaikutuksessa keskenään ja vahvistavat toistensa vaikutusta. Geopoliittisten jännitteiden lisääntyminen on johtanut energian hintojen nousuun ja aiheuttanut rahoitusvaikeuksia yrityksille ja kotitalouksille, jotka ovat edelleen toipumassa covid-19-pandemian haitallisista taloudellisista seurauksista. Lisäksi odotettua nopeampi inflaatio tiukentaa rahoitustilannetta. |
| --- | --- |

(1)

Unionin finanssijärjestelmä on tähän mennessä osoittautunut vahvaksi geopoliittisten jännitteiden ja taloudellisen epävarmuuden lisääntyessä. Häntäriskiskenaarioiden toteutumisen todennäköisyys on kuitenkin kasvanut vuoden 2022 alusta lähtien, ja viimeaikainen geopoliittinen kehitys on pahentanut tilannetta. Rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit voivat toteutua samanaikaisesti, jolloin ne ovat vuorovaikutuksessa keskenään ja vahvistavat toistensa vaikutusta. Geopoliittisten jännitteiden lisääntyminen on johtanut energian hintojen nousuun ja aiheuttanut rahoitusvaikeuksia yrityksille ja kotitalouksille, jotka ovat edelleen toipumassa covid-19-pandemian haitallisista taloudellisista seurauksista. Lisäksi odotettua nopeampi inflaatio tiukentaa rahoitustilannetta.

| (2) | Tämä kehitys heikentää unionin makrotalouden näkymiä. Bruttokansantuotteen (BKT) kasvuennusteita on tarkistettu alaspäin vuoden 2023 osalta, ja talven 2022/2023 aikana toteutuvan taantuman todennäköisyys on kasvanut. Kasvun hidastumiseen kohdistuvat riskit vaihtelevat jäsenvaltioittain erityisesti siksi, että niiden riippuvuus energian tuonnista Venäjältä vaihtelee ja tuotantoketjujen energiaintensiteetissä on eroja. Häntäriskiskenaarioiden toteutumisen todennäköisyys on kaiken kaikkiaan riippuvainen geopoliittisten jännitteiden kärjistymisestä edelleen, taloudellisen taantuman laajuudesta ja kestosta sekä inflaation pysymisestä korkeana. |
| --- | --- |

(2)

Tämä kehitys heikentää unionin makrotalouden näkymiä. Bruttokansantuotteen (BKT) kasvuennusteita on tarkistettu alaspäin vuoden 2023 osalta, ja talven 2022/2023 aikana toteutuvan taantuman todennäköisyys on kasvanut. Kasvun hidastumiseen kohdistuvat riskit vaihtelevat jäsenvaltioittain erityisesti siksi, että niiden riippuvuus energian tuonnista Venäjältä vaihtelee ja tuotantoketjujen energiaintensiteetissä on eroja. Häntäriskiskenaarioiden toteutumisen todennäköisyys on kaiken kaikkiaan riippuvainen geopoliittisten jännitteiden kärjistymisestä edelleen, taloudellisen taantuman laajuudesta ja kestosta sekä inflaation pysymisestä korkeana.

| (3) | Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) ilmoitti aiemmin tänä vuonna olevansa huolissaan epävarmuuden lisääntymisestä ja siitä, että häntäriskiskenaarioiden toteutumisen todennäköisyys kasvaa (4). Rahoitusvakauteen liittyvien riskien yhä jatkuva kasvu edellyttää nyt yleisvaroituksen antamista EJRK:lle annettujen tehtävien mukaisesti. On havaittu kolme vakavaa rahoitusvakauteen kohdistuvaa järjestelmäriskiä. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) ilmoitti aiemmin tänä vuonna olevansa huolissaan epävarmuuden lisääntymisestä ja siitä, että häntäriskiskenaarioiden toteutumisen todennäköisyys kasvaa (4). Rahoitusvakauteen liittyvien riskien yhä jatkuva kasvu edellyttää nyt yleisvaroituksen antamista EJRK:lle annettujen tehtävien mukaisesti. On havaittu kolme vakavaa rahoitusvakauteen kohdistuvaa järjestelmäriskiä.

| (4) | Ensinnäkin makrotalouden näkymien heikkeneminen yhdessä rahoitusehtojen tiukentumisen kanssa merkitsee sitä, että yritysten ja kotitalouksien taseriskit ovat jälleen lisääntyneet erityisesti niillä sektoreilla ja jäsenvaltioissa, joihin energian hinnan nopea nousu vaikuttaa eniten. Tämä kehitys heikentää yritysten ja kotitalouksien velanhoitokykyä. |
| --- | --- |

(4)

Ensinnäkin makrotalouden näkymien heikkeneminen yhdessä rahoitusehtojen tiukentumisen kanssa merkitsee sitä, että yritysten ja kotitalouksien taseriskit ovat jälleen lisääntyneet erityisesti niillä sektoreilla ja jäsenvaltioissa, joihin energian hinnan nopea nousu vaikuttaa eniten. Tämä kehitys heikentää yritysten ja kotitalouksien velanhoitokykyä.

| (5) | Toiseksi rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit, jotka johtuvat varallisuushintojen jyrkästä laskusta, ovat edelleen vakavia. Tämä saattaa merkitä suuria markkinahintaan arvostamisesta aiheutuvia tappioita, jotka puolestaan voivat kasvattaa markkinoiden epävakautta ja aiheuttaa likviditeettiongelmia. Lisäksi energian ja raaka-aineiden hintojen nousu ja heilahtelu ovat aiheuttaneet suuria vakuuksien muutospyyntöjä näiden markkinoiden osapuolille. Tämä on aiheuttanut likviditeettiongelmia joillekin osapuolille. |
| --- | --- |

(5)

Toiseksi rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit, jotka johtuvat varallisuushintojen jyrkästä laskusta, ovat edelleen vakavia. Tämä saattaa merkitä suuria markkinahintaan arvostamisesta aiheutuvia tappioita, jotka puolestaan voivat kasvattaa markkinoiden epävakautta ja aiheuttaa likviditeettiongelmia. Lisäksi energian ja raaka-aineiden hintojen nousu ja heilahtelu ovat aiheuttaneet suuria vakuuksien muutospyyntöjä näiden markkinoiden osapuolille. Tämä on aiheuttanut likviditeettiongelmia joillekin osapuolille.

| (6) | Kolmanneksi makrotalouden näkymien heikkeneminen heikentää luottolaitosten omaisuuserien laatua ja kannattavuusnäkymiä. Vaikka Euroopan pankkisektori on kokonaisuudessaan hyvin pääomitettu, makrotalouden näkymien huomattava heikkeneminen merkitsisi luottoriskin kasvua aikana, jolloin jotkin luottolaitokset käsittelevät yhä covid-19-pandemian synnyttämiä omaisuuserien laatuun liittyviä ongelmia. Luottolaitosten häiriönsietokykyyn vaikuttavat myös rakenteelliset tekijät, kuten ylikapasiteetti, uusien rahoituspalvelujen tarjoajien aiheuttama kilpailu sekä altistuminen kyber- ja ilmastoriskeille. |
| --- | --- |

(6)

Kolmanneksi makrotalouden näkymien heikkeneminen heikentää luottolaitosten omaisuuserien laatua ja kannattavuusnäkymiä. Vaikka Euroopan pankkisektori on kokonaisuudessaan hyvin pääomitettu, makrotalouden näkymien huomattava heikkeneminen merkitsisi luottoriskin kasvua aikana, jolloin jotkin luottolaitokset käsittelevät yhä covid-19-pandemian synnyttämiä omaisuuserien laatuun liittyviä ongelmia. Luottolaitosten häiriönsietokykyyn vaikuttavat myös rakenteelliset tekijät, kuten ylikapasiteetti, uusien rahoituspalvelujen tarjoajien aiheuttama kilpailu sekä altistuminen kyber- ja ilmastoriskeille.

| (7) | Näiden kolmen rahoitusvakauteen kohdistuvan vakavan järjestelmäriskin lisäksi EJRK on havainnut myös seuraavat suurentuneet järjestelmäriskit. |
| --- | --- |

(7)

Näiden kolmen rahoitusvakauteen kohdistuvan vakavan järjestelmäriskin lisäksi EJRK on havainnut myös seuraavat suurentuneet järjestelmäriskit.

| (8) | Asuinkiinteistösektorin haavoittuvuudet lisääntyivät edelleen monissa jäsenvaltioissa vuoden 2022 alkupuoliskolla asuntojen hintojen ja myönnettyjen kiinnitysluottojen voimakkaan kasvun vuoksi, mikä merkitsee suhdanneriskien lisääntymistä entisestään. Kiinnitysluottojen korkojen nousu ja velanhoitokyvyn heikentyminen kotitalouksien reaalitulojen supistumisen vuoksi voidaan kuitenkin ennakoida aiheuttavan asuntojen hintojen laskupainetta ja johtavan suhdanneriskien toteutumiseen. |
| --- | --- |

(8)

Asuinkiinteistösektorin haavoittuvuudet lisääntyivät edelleen monissa jäsenvaltioissa vuoden 2022 alkupuoliskolla asuntojen hintojen ja myönnettyjen kiinnitysluottojen voimakkaan kasvun vuoksi, mikä merkitsee suhdanneriskien lisääntymistä entisestään. Kiinnitysluottojen korkojen nousu ja velanhoitokyvyn heikentyminen kotitalouksien reaalitulojen supistumisen vuoksi voidaan kuitenkin ennakoida aiheuttavan asuntojen hintojen laskupainetta ja johtavan suhdanneriskien toteutumiseen.

| (9) | Makrotalouden näkymien heikkeneminen pahentaa myös liikekiinteistösektorin haasteita, jotka johtuvat rahoituskustannusten ja rakennuskustannusten noususta, rakennusmateriaalien toimitushäiriöistä sekä rakenteellisesta kehityksestä, kuten toimistotilojen kysynnän vähenemisestä. Kun otetaan huomioon, että unionin liikekiinteistösektorin voittomarginaalit ovat jo nyt alhaiset, tämä kehitys saattaa tehdä joistakin nykyisistä tai suunnitelluista liikekiinteistösijoitushankkeista kannattamattomia, kasvattaa luottoriskejä ja lisätä huolta liikekiinteistöihin liittyvistä järjestämättömistä lainoista, jotka ovat jo nyt suuria ja kasvussa. |
| --- | --- |

(9)

Makrotalouden näkymien heikkeneminen pahentaa myös liikekiinteistösektorin haasteita, jotka johtuvat rahoituskustannusten ja rakennuskustannusten noususta, rakennusmateriaalien toimitushäiriöistä sekä rakenteellisesta kehityksestä, kuten toimistotilojen kysynnän vähenemisestä. Kun otetaan huomioon, että unionin liikekiinteistösektorin voittomarginaalit ovat jo nyt alhaiset, tämä kehitys saattaa tehdä joistakin nykyisistä tai suunnitelluista liikekiinteistösijoitushankkeista kannattamattomia, kasvattaa luottoriskejä ja lisätä huolta liikekiinteistöihin liittyvistä järjestämättömistä lainoista, jotka ovat jo nyt suuria ja kasvussa.

| (10) | Ukrainan sota on lisännyt sellaisten laajamittaisten kyberturvallisuuspoikkeamien todennäköisyyttä, jotka voivat häiritä kriittisiä talous- ja finanssijärjestelmän infrastruktuureja ja haitata keskeisten talous- ja rahoituspalvelujen tarjoamista. |
| --- | --- |

(10)

Ukrainan sota on lisännyt sellaisten laajamittaisten kyberturvallisuuspoikkeamien todennäköisyyttä, jotka voivat häiritä kriittisiä talous- ja finanssijärjestelmän infrastruktuureja ja haitata keskeisten talous- ja rahoituspalvelujen tarjoamista.

| (11) | Talouskasvun hidastuminen ja rahoitusolojen kiristyminen jarruttavat valtionvelan keskipitkän aikavälin kehitystä. Suuri julkinen velkaantuneisuus on edelleen yksi suurimmista makrotalouden haavoittuvuuksista useissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(11)

Talouskasvun hidastuminen ja rahoitusolojen kiristyminen jarruttavat valtionvelan keskipitkän aikavälin kehitystä. Suuri julkinen velkaantuneisuus on edelleen yksi suurimmista makrotalouden haavoittuvuuksista useissa jäsenvaltioissa.

| (12) | Rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien lisääntyminen edellyttää määrätietoisia poliittisia toimia. Unionin finanssialan häiriönsietokyvyn säilyttäminen tai parantaminen on edelleen olennaisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa sen kyky tukea reaalitaloutta, jos ja kun rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit toteutuvat. |
| --- | --- |

(12)

Rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien lisääntyminen edellyttää määrätietoisia poliittisia toimia. Unionin finanssialan häiriönsietokyvyn säilyttäminen tai parantaminen on edelleen olennaisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa sen kyky tukea reaalitaloutta, jos ja kun rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit toteutuvat.

| (13) | Unionin ja kansalliset valvontaviranomaiset pankkisektorilla ja muilla rahoitussektoreilla edistävät unionin rahoitussektorin häiriönsietokykyä seuraamalla rahoitusjärjestelmän ja niiden vastuualueeseen kuuluvien laitosten haavoittuvuuksia ja puuttumalla niihin tiiviissä yhteistyössä. Asiaan liittyvien viranomaisten olisi hyödynnettävä kaikkia mikro- ja makrovakauden valvonnan välineitä näiden riskien hillitsemiseksi ja niiden vaikutusten lieventämiseksi, jos riskit toteutuvat. Jos makrovakauden valvonnan välineitä ei ole käytettävissä, viranomaisten voi olla tarpeen käyttää valvontavaltuuksiaan rahoitusvakauteen kohdistuvien riskien lieventämiseksi ja sen varmistamiseksi, että markkinoiden toiminta ei vaarannu. Asiaan liittyvien viranomaisten välinen tiivis koordinointi parantaisi poliittisten toimien tehokkuutta ja vaikuttavuutta, erityisesti monialaisiin ja rajat ylittäviin riskeihin puuttumiseksi, siten, että samalla vältetään myötäsyklisyys, markkinoiden pirstoutuminen ja kielteiset ulkoisvaikutukset muille jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

(13)

Unionin ja kansalliset valvontaviranomaiset pankkisektorilla ja muilla rahoitussektoreilla edistävät unionin rahoitussektorin häiriönsietokykyä seuraamalla rahoitusjärjestelmän ja niiden vastuualueeseen kuuluvien laitosten haavoittuvuuksia ja puuttumalla niihin tiiviissä yhteistyössä. Asiaan liittyvien viranomaisten olisi hyödynnettävä kaikkia mikro- ja makrovakauden valvonnan välineitä näiden riskien hillitsemiseksi ja niiden vaikutusten lieventämiseksi, jos riskit toteutuvat. Jos makrovakauden valvonnan välineitä ei ole käytettävissä, viranomaisten voi olla tarpeen käyttää valvontavaltuuksiaan rahoitusvakauteen kohdistuvien riskien lieventämiseksi ja sen varmistamiseksi, että markkinoiden toiminta ei vaarannu. Asiaan liittyvien viranomaisten välinen tiivis koordinointi parantaisi poliittisten toimien tehokkuutta ja vaikuttavuutta, erityisesti monialaisiin ja rajat ylittäviin riskeihin puuttumiseksi, siten, että samalla vältetään myötäsyklisyys, markkinoiden pirstoutuminen ja kielteiset ulkoisvaikutukset muille jäsenvaltioille.

| (14) | Luottolaitokset voivat toimia ensimmäisessä puolustuslinjassa ja varmistaa, että niiden luottotappiovarauksia koskevissa käytännöissä ja pääomasuunnittelussa otetaan asianmukaisesti huomioon odotettavissa olevat ja odottamattomat tappiot, joita riskiympäristön heikkeneminen voi aiheuttaa. Tähän sisältyy omien pääomaennusteiden ennakoiva ja säännöllinen mukauttaminen perusskenaariossa ja epäsuotuisissa skenaarioissa. Jälkimmäisissä olisi otettava huomioon riittävän varovaiset ja päivitetyt makrotalouden skenaariot, joissa oletuksena on pitkään jatkuva vakava mutta realistinen stressitilanne. Luottolaitosten olisi myös varmistettava lyhyen aikavälin likviditeettiriskien ja näiden riskien torjumista koskevien konkreettisten varautumissuunnitelmien näkyvyys. Tämä on olennaisen tärkeää myös mahdollisten toteutuneiden finanssivakauteen kohdistuvien riskien hillitsemiseksi ja jotta markkinoiden luottamus luottolaitoksia kohtaan säilyisi. |
| --- | --- |

(14)

Luottolaitokset voivat toimia ensimmäisessä puolustuslinjassa ja varmistaa, että niiden luottotappiovarauksia koskevissa käytännöissä ja pääomasuunnittelussa otetaan asianmukaisesti huomioon odotettavissa olevat ja odottamattomat tappiot, joita riskiympäristön heikkeneminen voi aiheuttaa. Tähän sisältyy omien pääomaennusteiden ennakoiva ja säännöllinen mukauttaminen perusskenaariossa ja epäsuotuisissa skenaarioissa. Jälkimmäisissä olisi otettava huomioon riittävän varovaiset ja päivitetyt makrotalouden skenaariot, joissa oletuksena on pitkään jatkuva vakava mutta realistinen stressitilanne. Luottolaitosten olisi myös varmistettava lyhyen aikavälin likviditeettiriskien ja näiden riskien torjumista koskevien konkreettisten varautumissuunnitelmien näkyvyys. Tämä on olennaisen tärkeää myös mahdollisten toteutuneiden finanssivakauteen kohdistuvien riskien hillitsemiseksi ja jotta markkinoiden luottamus luottolaitoksia kohtaan säilyisi.

| (15) | Luottolaitosten varovaisten riskienhallintakäytäntöjen täydentäminen sekä mikro- ja makrovakaudelliset pääomapuskurit, jotka ovat yhdenmukaisia vallitsevan riskitason kanssa, auttavat varmistamaan luottolaitosten häiriönsietokyvyn. Jotkin kansalliset viranomaiset ovat jo tiukentaneet makrovakauspolitiikkaansa, kun taas toiset tutkivat parhaillaan, voitaisiinko makrovakauspolitiikkoja toteuttaa haavoittuvuuksien korjaamiseksi. Makrovakauspuskurien säilyttäminen tai kehittäminen edelleen tukisi luottolaitosten häiriönsietokykyä ja antaisi viranomaisille mahdollisuuden vapauttaa näitä puskureita, jos ja kun riskit toteutuvat ja vaikuttavat kielteisesti luottolaitosten taseisiin. Tämä puolestaan vahvistaisi luottolaitosten kykyä kattaa tappioita ja säilyttäisi samalla edellytykset tarjota kriittisiä palveluja reaalitaloudelle. Makrovakauspolitiikkaa koskevassa päätöksenteossa olisi otettava huomioon kunkin jäsenvaltion erityiset makrotalouden näkymät ja pankkisektorin olosuhteet myötäsyklisyyden riskin rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

(15)

Luottolaitosten varovaisten riskienhallintakäytäntöjen täydentäminen sekä mikro- ja makrovakaudelliset pääomapuskurit, jotka ovat yhdenmukaisia vallitsevan riskitason kanssa, auttavat varmistamaan luottolaitosten häiriönsietokyvyn. Jotkin kansalliset viranomaiset ovat jo tiukentaneet makrovakauspolitiikkaansa, kun taas toiset tutkivat parhaillaan, voitaisiinko makrovakauspolitiikkoja toteuttaa haavoittuvuuksien korjaamiseksi. Makrovakauspuskurien säilyttäminen tai kehittäminen edelleen tukisi luottolaitosten häiriönsietokykyä ja antaisi viranomaisille mahdollisuuden vapauttaa näitä puskureita, jos ja kun riskit toteutuvat ja vaikuttavat kielteisesti luottolaitosten taseisiin. Tämä puolestaan vahvistaisi luottolaitosten kykyä kattaa tappioita ja säilyttäisi samalla edellytykset tarjota kriittisiä palveluja reaalitaloudelle. Makrovakauspolitiikkaa koskevassa päätöksenteossa olisi otettava huomioon kunkin jäsenvaltion erityiset makrotalouden näkymät ja pankkisektorin olosuhteet myötäsyklisyyden riskin rajoittamiseksi.

| (16) | Rahoitusvakauteen kohdistuviin riskeihin olisi puututtava myös pankkisektorin ulkopuolella. Tämä edellyttää sitä, että puututaan haavoittuvuuksiin ja parannetaan pankkisektoriin kuulumattomien rahoituslaitosten ja markkinapohjaisen rahoituksen häiriönsietokykyä. On ratkaisevan tärkeää puuttua energiajohdannaismarkkinoihin osallistuvien yritysten likviditeettiongelmiin ja rahoituspaineisiin. Keskitettyä selvitystä koskevia vakavaraisuusvaatimuksia ei kuitenkaan pitäisi lieventää. Lisäksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota rakenteelliseen likviditeetin epätasapainoon tietyntyyppisissä sijoitusrahastoissa. Rahastonhoitajia olisi myös kannustettava käyttämään tarvittaessa likviditeetinhallintavälineitä. Lisäksi vakuutusten osalta kotitalouksien heikentyneet taseet lisäävät vakuutussopimusten raukeamisriskiä, mikä saattaa kasvattaa suojauksen aukkoja ja tehdä maksuvalmiuden seurannasta merkityksellistä. |
| --- | --- |

(16)

Rahoitusvakauteen kohdistuviin riskeihin olisi puututtava myös pankkisektorin ulkopuolella. Tämä edellyttää sitä, että puututaan haavoittuvuuksiin ja parannetaan pankkisektoriin kuulumattomien rahoituslaitosten ja markkinapohjaisen rahoituksen häiriönsietokykyä. On ratkaisevan tärkeää puuttua energiajohdannaismarkkinoihin osallistuvien yritysten likviditeettiongelmiin ja rahoituspaineisiin. Keskitettyä selvitystä koskevia vakavaraisuusvaatimuksia ei kuitenkaan pitäisi lieventää. Lisäksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota rakenteelliseen likviditeetin epätasapainoon tietyntyyppisissä sijoitusrahastoissa. Rahastonhoitajia olisi myös kannustettava käyttämään tarvittaessa likviditeetinhallintavälineitä. Lisäksi vakuutusten osalta kotitalouksien heikentyneet taseet lisäävät vakuutussopimusten raukeamisriskiä, mikä saattaa kasvattaa suojauksen aukkoja ja tehdä maksuvalmiuden seurannasta merkityksellistä.

| (17) | Pankkialaan kuulumattomat rahoituslaitokset voivat itse vahvistaa häiriönsietokykyään ja auttaa ehkäisemään häntäriskiskenaarioiden toteutumista varmistamalla, että niiden riskienhallintakäytännöt sopeutetaan asianmukaisesti riskiympäristön heikkenemiseen, ja ottamalla huomioon valvontaviranomaisten ohjeet ja odotukset. Esimerkiksi sijoitusrahastojen tapauksessa tämä tarkoittaa tiivistä seurantaa ja puuttumista mahdolliseen liialliseen likviditeetin epätasapainoon tai velkaantuneisuuteen; keskusvastapuolten, määritysosapuolten ja niiden asiakkaiden osalta tämä tarkoittaa johdannaisvastuiden seurantaa sekä keskittymäriskin ja myötäsyklisyyden huomioon ottamista vakuusjärjestelyissä keskusvastapuolten, määritysosapuolten ja niiden asiakkaiden ketjussa; vakuutuksenantajien kannalta tämä tarkoittaa sitä, että kiinnitetään erityistä huomiota markkina- ja likviditeettiriskeihin, jotka voivat toteutua tilanteessa, jossa markkinoiden epävakaus lisääntyy ja johon liittyy suurta epävarmuutta. |
| --- | --- |

(17)

Pankkialaan kuulumattomat rahoituslaitokset voivat itse vahvistaa häiriönsietokykyään ja auttaa ehkäisemään häntäriskiskenaarioiden toteutumista varmistamalla, että niiden riskienhallintakäytännöt sopeutetaan asianmukaisesti riskiympäristön heikkenemiseen, ja ottamalla huomioon valvontaviranomaisten ohjeet ja odotukset. Esimerkiksi sijoitusrahastojen tapauksessa tämä tarkoittaa tiivistä seurantaa ja puuttumista mahdolliseen liialliseen likviditeetin epätasapainoon tai velkaantuneisuuteen; keskusvastapuolten, määritysosapuolten ja niiden asiakkaiden osalta tämä tarkoittaa johdannaisvastuiden seurantaa sekä keskittymäriskin ja myötäsyklisyyden huomioon ottamista vakuusjärjestelyissä keskusvastapuolten, määritysosapuolten ja niiden asiakkaiden ketjussa; vakuutuksenantajien kannalta tämä tarkoittaa sitä, että kiinnitetään erityistä huomiota markkina- ja likviditeettiriskeihin, jotka voivat toteutua tilanteessa, jossa markkinoiden epävakaus lisääntyy ja johon liittyy suurta epävarmuutta.

| (18) | EJRK on toistuvasti todennut (5), että välineiden puute heikentää viranomaisten kykyä puuttua rahoitusvakauteen kohdistuviin riskeihin pankkisektorin ulkopuolella. Se on kehottanut antamaan viranomaisille tällaisia välineitä esimerkiksi sijoitusrahastoja ja vakuutuksenantajia koskevien vakavaraisuussääntöjen tarkistamisen yhteydessä. Nykyinen lisääntynyt riskiympäristö korostaa näiden toimien kiireellisyyttä, |
| --- | --- |

(18)

EJRK on toistuvasti todennut (5), että välineiden puute heikentää viranomaisten kykyä puuttua rahoitusvakauteen kohdistuviin riskeihin pankkisektorin ulkopuolella. Se on kehottanut antamaan viranomaisille tällaisia välineitä esimerkiksi sijoitusrahastoja ja vakuutuksenantajia koskevien vakavaraisuussääntöjen tarkistamisen yhteydessä. Nykyinen lisääntynyt riskiympäristö korostaa näiden toimien kiireellisyyttä,

ON ANTANUT TÄMÄN VAROITUKSEN:

1 JAKSO

Varoitus

Kasvavasta geopoliittisesta ja taloudellisesta epävarmuudesta huolimatta unionin finanssijärjestelmä on tähän mennessä osoittautunut vahvaksi. Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) on kuitenkin havainnut useita vakavia rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä. Nämä riskit voivat toteutua samanaikaisesti, jolloin ne ovat vuorovaikutuksessa keskenään ja vahvistavat toistensa vaikutusta. Häntäriskiskenaarioiden toteutumisen todennäköisyys on kasvanut vuoden 2022 alusta lähtien, ja viimeaikainen geopoliittinen kehitys on pahentanut tilannetta. Tämä geopoliittinen kehitys vaikuttaa energian hintaan ja tarjontaan, mikä merkitsee yritysten ja kotitalouksien taseriskien kasvun jatkumista. Lisäksi odotettua nopeampi inflaatio tiukentaa rahoitusoloja, mikä voi lisätä rahoitusalan stressiä.

Taloudellisen toiminnan voimakas heikkeneminen voi johtaa luottoriskin kasvun jatkumiseen aikana, jolloin jotkin luottolaitokset korjaavat edelleen covid-19-pandemian synnyttämiä omaisuuserien laatuun liittyviä ongelmia, jotka ovat tähän mennessä olleet rajallisia laajojen julkisten tukitoimenpiteiden vuoksi. Rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit, jotka johtuvat varallisuushintojen jyrkästä laskusta, ovat myös edelleen vakavia. Kiinnitysluottojen korkojen nousu ja kotitalouksien reaalitulojen pienenemisestä johtuva velanhoitokyvyn heikkeneminen voivat aiheuttaa asuntojen hintojen laskupaineita. Tämä voi puolestaan johtaa kertyneiden suhdanneriskien toteutumiseen kiinteistömarkkinoilla. Lisäksi finanssijärjestelmään vaikuttavien laajamittaisten kyberturvallisuuspoikkeamien todennäköisyys on kasvanut.

Koska rahoitusvakauteen kohdistuvat järjestelmäriskit ovat kasvaneet, EJRK katsoo, että yksityisen sektorin laitosten, markkinaosapuolten ja asiaan liittyvien viranomaisten on edelleen valmistauduttava häntäriskiskenaarioiden toteutumiseen. Unionin finanssialan häiriönsietokyvyn säilyttäminen tai parantaminen on edelleen olennaisen tärkeää, jotta finanssijärjestelmä voi jatkaa reaalitalouden tukemista, jos ja kun rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit toteutuvat. Tiivis koordinointi asiaan liittyvien viranomaisten välillä ja varovaiset riskinhallintakäytännöt koko finanssisektorilla ja markkinatoimijoiden piirissä ovat edelleen keskeisessä asemassa, jotta haavoittuvuuksiin voidaan puuttua tehokkaasti välttäen samalla markkinoiden pirstoutumista ja muihin jäsenvaltioihin kohdistuvia kielteisiä ulkoisvaikutuksia.

Luottolaitokset voivat toimia ensimmäisessä puolustuslinjassa ja varmistaa, että niiden luottotappiovarauksia koskevissa käytännöissä ja pääomasuunnittelussa otetaan asianmukaisesti huomioon odotettavissa olevat ja odottamattomat tappiot, joita riskiympäristön heikkeneminen voi aiheuttaa. Tähän sisältyy omien pääomaennusteiden ennakoiva ja säännöllinen mukauttaminen perusskenaariossa ja epäsuotuisissa skenaarioissa. Jälkimmäisissä olisi otettava huomioon riittävän varovaiset ja päivitetyt makrotalouden skenaariot, joissa oletuksena on pitkään jatkuva vakava mutta realistinen stressitilanne. Lisäksi ennakoimalla ja valmistautumalla lyhyen aikavälin likviditeettiriskeihin luottolaitokset varmistavat välittömän häiriönsietokykynsä, jos jokin edellä mainituista riskeistä toteutuu.

Luottolaitosten varovaisten riskienhallintakäytäntöjen täydentäminen sekä mikro- ja makrovakaudelliset pääomapuskurit, jotka ovat yhdenmukaisia vallitsevan riskitason kanssa, auttavat varmistamaan pankkisektorin häiriönsietokyvyn. Makrovakauspuskurien säilyttäminen tai kehittäminen edelleen tukisi luottolaitosten häiriönsietokykyä ja antaisi viranomaisille mahdollisuuden vapauttaa näitä puskureita, jos ja kun riskit toteutuvat ja vaikuttavat kielteisesti luottolaitosten taseisiin. Makrovakauspolitiikkaa koskevassa päätöksenteossa olisi otettava huomioon kunkin jäsenvaltion erityiset makrotalouden näkymät ja pankkisektorin olosuhteet myötäsyklisyyden riskin rajoittamiseksi.

Rahoitusvakauteen kohdistuviin riskeihin olisi puututtava myös pankkisektorin ulkopuolella. Tämä edellyttää sitä, että puututaan haavoittuvuuksiin ja parannetaan pankkialaan kuulumattomien rahoituslaitosten ja markkinapohjaisen rahoituksen häiriönsietokykyä. Jos makrovakauden valvonnan välineitä ei ole käytettävissä, viranomaisten voi olla tarpeen käyttää valvontavaltuuksiaan finanssivakauteen kohdistuvien riskien toteutumisen seurauksien lieventämiseksi ja sen varmistamiseksi, että markkinoiden toiminta ei vaarannu. Asiaan liittyvien viranomaisten olisi myös jatkettava riskien tiivistä seurantaa ja tarvittaessa tehostettava valvontadialogia valvottujen pankkialaan kuulumattomien rahoituslaitosten kanssa. Varmistamalla, että niiden riskienhallintakäytännöt sopeutetaan asianmukaisesti lisääntyneisiin riskeihin, ja ottamalla huomioon valvontaviranomaisten ohjeet ja odotukset, pankkialaan kuulumattomat rahoituslaitokset voivat itse entisestään vahvistaa häiriönsietokykyään.

Finanssisektorin lisäksi on puututtava myös energiajohdannaismarkkinoille osallistuvien yritysten likviditeettiongelmiin. Tämä ei kuitenkaan saa tapahtua keskitettyä selvitystä koskevien järjestelmien vakavaraisuusvaatimusten lieventämisen kustannuksella.

2 JAKSO

Määritelmät

Tässä varoituksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ”asiaan liittyvillä viranomaisilla” tarkoitetaan






  — | EKP:tä sille neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (6) 4 artiklan 1 ja 2 kohdan ja 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti annettujen tehtävien osalta; |
| --- | --- | --- |

a)

”asiaan liittyvillä viranomaisilla” tarkoitetaan

—

EKP:tä sille neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (6) 4 artiklan 1 ja 2 kohdan ja 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti annettujen tehtävien osalta;

| — | Euroopan valvontaviranomaisia; |
| --- | --- |

—

Euroopan valvontaviranomaisia;

| — | kansallisia valvontaviranomaisia; |
| --- | --- |

—

kansallisia valvontaviranomaisia;

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (7) VII osaston 4 luvun tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (8) 458 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimettyjä viranomaisia; |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (7) VII osaston 4 luvun tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (8) 458 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimettyjä viranomaisia;

| b) | ”Euroopan valvontaviranomaisilla” tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (9) perustettua Euroopan valvontaviranomaista (Euroopan pankkiviranomainen), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1094/2010 (10) perustettua Euroopan valvontaviranomaista (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (11) perustettua Euroopan valvontaviranomaista (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen); |
| --- | --- |

b)

”Euroopan valvontaviranomaisilla” tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (9) perustettua Euroopan valvontaviranomaista (Euroopan pankkiviranomainen), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1094/2010 (10) perustettua Euroopan valvontaviranomaista (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (11) perustettua Euroopan valvontaviranomaista (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen);

| c) | ”kansallisella valvontaviranomaisella” tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 40 alakohdassa ja direktiivin 2013/36/EU 3 artiklan 1 kohdan 36 kohdassa, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY (12) 13 artiklan 10 kohdassa, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (13) 67 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (14) 22 artiklan 1 kohdassa määriteltyä jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista tai valvontaviranomaista. |
| --- | --- |

c)

”kansallisella valvontaviranomaisella” tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 40 alakohdassa ja direktiivin 2013/36/EU 3 artiklan 1 kohdan 36 kohdassa, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY (12) 13 artiklan 10 kohdassa, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (13) 67 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (14) 22 artiklan 1 kohdassa määriteltyä jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista tai valvontaviranomaista.

Tehty Frankfurt am Mainissa 22 päivänä syyskuuta 2022.

EJRK:n sihteeristön päällikkö,

EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

1

(2)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

2

(3)  EUVL C 58, 24.2.2011, s. 4.

3

(4)  EJRK:n hallintoneuvoston 24 päivänä maaliskuuta 2022 pidetyn 45. säännöllisen kokouksen jälkeen 31 päivänä maaliskuuta 2022 annettu lehdistötiedote ja EJRK:n hallintoneuvoston 23 päivänä kesäkuuta 2022 pitämän 46. säännöllisen kokouksen jälkeen 30 päivänä kesäkuuta 2022 julkaistu lehdistötiedote, luettavissa EJRK:n verkkosivustolla osoitteessa www.esrb.europa.eu

4

(5)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2017/6, annettu 7 päivänä joulukuuta 2017, likviditeetti- ja vipurahoitusriskeistä sijoitusrahastoissa (EUVL C 151, 30.4.2018, s. 1). Makrovakauspolitiikka pankkialan ulkopuolella: EKRJ:n strategia-asiakirja, 19. heinäkuuta 2016, EJRK lausunto EIOPAn Solvenssi II -direktiivin uudistamista koskevaan julkiseen kuulemiseen, 17. tammikuuta 2020 ja vastaus Solvenssi II -direktiivin uudistamista koskevaan Euroopan komission kuulemiseen, 16. lokakuuta 2020, luettavissa EJRK:n verkkosivustolla osoitteessa www.esrb.europa.eu

5

(6)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1093/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1094/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/79/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 48).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (EUVL L 335, 17.12.2009, s. 1).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 648/2012, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012, OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä (EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1).

14

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 7.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/7

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10923 – PLASTIC OMNIUM / HBPO)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 423/02)

Komissio päätti 17. lokakuuta 2022 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10923. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10923. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/8

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10922 – INTERPARKING SERVIZI / GKSD / JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 423/03)

Komissio päätti 26. lokakuuta 2022 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10922. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10922. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/9

---

KOMISSION TIEDONANTO

Muutokset valtiontukitoimenpiteitä talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-epidemiassa koskeviin tilapäisiin puitteisiin

(2022/C 423/04)

1.   COVID-19-EPIDEMIA JA SEN VAIKUTUS TALOUTEEN

| 1. | Komissio hyväksyi 19. maaliskuuta 2020 tilapäiset puitteet (1) valtiontukitoimenpiteille talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-epidemiassa, jäljempänä ’tilapäiset covid-puitteet’, joita on muutettu useita kertoja (2) kriisin aikana muuttuvien tarpeiden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Marraskuussa 2021 komissio lisäsi tilapäisiin covid-puitteisiin uuden 3.13 jakson investointituista, joilla jäsenvaltiot voisivat helpottaa pitkän aikavälin kestävän kasvun palautumisen edellyttämän taloudellisen toimeliaisuuden kehitystä pandemian kielteisistä taloudellisista vaikutuksista selviämiseksi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toukokuussa 2022 komissio ilmoitti luopuvansa asteittain tilapäisistä covid-puitteista. Tilapäisten covid-puitteiden voimassaoloa ei useimpien niiden mahdollistamien tukitoimenpiteiden osalta jatkettu 30. kesäkuuta 2022 jälkeen. Jotta vältetään jyrkät vaikutukset ja annetaan riittävästi aikaa varsinkin 3.13 ja 3.14 jaksossa mahdollistettujen elvytysvälineiden käyttöönotolle ja hyödyntämiselle, tilapäisten covid-puitteiden kyseisten jaksojen soveltaminen päättyy vasta myöhemmin. Puitteiden 3.13 jaksossa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus myöntää tietynlaista investointitukea 31. joulukuuta 2022 saakka, ja 3.14 jaksossa sallitaan vakavaraisuustukitoimenpiteet 31. joulukuuta 2023 saakka. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komissio ottaa huomioon työvoimapulan ja toimitusketjujen jatkuvat häiriöt covid-19-pandemian jälkeen. Komissio toteaa myös, että talouden elpyminen covid-kriisistä on viivästynyt entisestään, kun otetaan huomioon Venäjän Ukrainaan kohdistaman provosoimattoman hyökkäyksen seuraukset jäsenvaltioiden talouksille (3). Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, että on perusteltua antaa kestävän elpymisen edistämiseen tähtäävälle investointituelle enemmän aikaa. |
| --- | --- |

4.

2.   KESTÄVÄÄN ELPYMISEEN TÄHTÄÄVÄN INVESTOINTITUEN JATKAMINEN

| 5. | Muutetaan 91 kohta seuraavasti:
  ”Tämän jakson mukainen tuki voidaan lisätä ilmoitusta edellyttäviin alueellisiin investointitukiin ja se voidaan yhdistää muun tyyppisten tukien kanssa näiden tilapäisten puitteiden 20 kohdassa täsmennetyin edellytyksin. Tilapäisten kriisipuitteiden (*1) perusteella myönnetty tuki ei saa samojen tukikelpoisten kustannusten osalta kasautua tämän jakson mukaisen tuen kanssa. Tuen kokonaismäärä ei saa missään olosuhteissa olla yli 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Näin ollen tuen kasautuminen muiden rahoitusvajeen kattamisen mahdollistavien tukivälineiden kanssa ei ole sallittua.

  (*1)  EUVL C 131 I, 24.3.2022, s. 1.”" |
| --- | --- |

5.

”Tämän jakson mukainen tuki voidaan lisätä ilmoitusta edellyttäviin alueellisiin investointitukiin ja se voidaan yhdistää muun tyyppisten tukien kanssa näiden tilapäisten puitteiden 20 kohdassa täsmennetyin edellytyksin. Tilapäisten kriisipuitteiden (*1) perusteella myönnetty tuki ei saa samojen tukikelpoisten kustannusten osalta kasautua tämän jakson mukaisen tuen kanssa. Tuen kokonaismäärä ei saa missään olosuhteissa olla yli 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Näin ollen tuen kasautuminen muiden rahoitusvajeen kattamisen mahdollistavien tukivälineiden kanssa ei ole sallittua.

(*1)  EUVL C 131 I, 24.3.2022, s. 1.”"

| 6. | Muutetaan 93 kohta seuraavasti:






  ”93. | Tämän jakson mukaista tukea voidaan myöntää 31. joulukuuta 2023 asti. Tukea ei myönnetä investointeihin, jotka on tehty ennen 1. helmikuuta 2020.” |
| --- | --- | --- |

6.

”93.

Tämän jakson mukaista tukea voidaan myöntää 31. joulukuuta 2023 asti. Tukea ei myönnetä investointeihin, jotka on tehty ennen 1. helmikuuta 2020.”

---

(1)  EUVL C 91 I, 20.3.2020, s. 1.

(2)  EUVL C 112 I, 4.4.2020, s. 1; EUVL C 164, 13.5.2020, s. 3; EUVL C 218, 2.7.2020, s. 3; EUVL C 340I, 13.10.2020, s. 1; EUVL C 34, 1.2.2021, s. 6; EUVL C 473, 24.11.2021, s. 1.

(3)  Komission tiedonanto – Valtiontukitoimenpiteitä koskevat tilapäiset kriisipuitteet talouden tukemiseksi Ukrainaan kohdistuneen Venäjän hyökkäyksen jälkeen (EUVL C 131 I, 24.3.2022, s. 1).

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 7.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/10

---

Euron kurssi (1)

4. marraskuuta 2022

(2022/C 423/05)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 0,9872 |
| JPY | Japanin jeniä | 145,19 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4419 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,87478 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,8538 |
| CHF | Sveitsin frangia | 0,9863 |
| ISK | Islannin kruunua | 145,50 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,2019 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,422 |
| HUF | Unkarin forinttia | 401,15 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,6825 |
| RON | Romanian leuta | 4,8893 |
| TRY | Turkin liiraa | 18,3845 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5311 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3351 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 7,7493 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6769 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,3891 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 397,70 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 17,7983 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,0894 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5353 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 491,81 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6872 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 57,672 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,906 |
| BRL | Brasilian realia | 4,9682 |
| MXN | Meksikon pesoa | 19,2611 |
| INR | Intian rupiaa | 81,0200 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

0,9872

JPY

Japanin jeniä

145,19

DKK

Tanskan kruunua

7,4419

GBP

Englannin puntaa

0,87478

SEK

Ruotsin kruunua

10,8538

CHF

Sveitsin frangia

0,9863

ISK

Islannin kruunua

145,50

NOK

Norjan kruunua

10,2019

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,422

HUF

Unkarin forinttia

401,15

PLN

Puolan zlotya

4,6825

RON

Romanian leuta

4,8893

TRY

Turkin liiraa

18,3845

AUD

Australian dollaria

1,5311

CAD

Kanadan dollaria

1,3351

HKD

Hongkongin dollaria

7,7493

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6769

SGD

Singaporen dollaria

1,3891

KRW

Etelä-Korean wonia

1 397,70

ZAR

Etelä-Afrikan randia

17,7983

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,0894

HRK

Kroatian kunaa

7,5353

IDR

Indonesian rupiaa

15 491,81

MYR

Malesian ringgitiä

4,6872

PHP

Filippiinien pesoa

57,672

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

36,906

BRL

Brasilian realia

4,9682

MXN

Meksikon pesoa

19,2611

INR

Intian rupiaa

81,0200

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 7.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/11

---

Yhteenveto Euroopan komission päätöksistä, jotka koskevat kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteessä XIV lueteltujen aineiden markkinoille käyttöön saattamista ja/tai käyttöä koskevia lupia

(Julkaistu asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (1)
  64 artiklan 9 kohdan nojalla)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 423/06)

Lupien myöntämispäätökset

| Päätöksen viite (2) | Päätöksen päivämäärä | Aineen nimi | Luvanhaltija | Luvan numero | Hyväksytty käyttötarkoitus | Uudelleentar–kastelujakson päättymispäivä | Päätöksen perustelut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 7569 | 31 päivänä lokakuuta 2022 | 4-(1,1,3,3-Tetrametyylibutyyli)fenoli, etoksyloitu
  (4-tert-OPnEO)
  EY-numero: -, CAS-numero: - | Instrumentation Laboratory SpA, Viale Monza 338, 20128, Milano Italia | REACH/22/42/0 | Punasolujen hajotusaineena verianalyysissa käytettävässä diagnostisessa laitteessa | 4. tammikuuta 2033 | Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 60 artiklan 4 kohdan mukaisesti sosioekonomiset hyödyt ylittävät aineen käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvan riskin, eikä soveltuvia vaihtoehtoisia aineita tai tekniikoita ole saatavilla. |

Päätöksen viite (2)

Päätöksen päivämäärä

Aineen nimi

Luvanhaltija

Luvan numero

Hyväksytty käyttötarkoitus

Uudelleentar–kastelujakson päättymispäivä

Päätöksen perustelut

C(2022) 7569

31 päivänä lokakuuta 2022

4-(1,1,3,3-Tetrametyylibutyyli)fenoli, etoksyloitu

(4-tert-OPnEO)

EY-numero: -, CAS-numero: -

Instrumentation Laboratory SpA, Viale Monza 338, 20128, Milano Italia

REACH/22/42/0

Punasolujen hajotusaineena verianalyysissa käytettävässä diagnostisessa laitteessa

4. tammikuuta 2033

Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 60 artiklan 4 kohdan mukaisesti sosioekonomiset hyödyt ylittävät aineen käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvan riskin, eikä soveltuvia vaihtoehtoisia aineita tai tekniikoita ole saatavilla.

---

(1)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

(2)  Päätös on saatavilla lupia käsittelevällä Euroopan komission verkkosivustolla Authorisation (europa.eu).

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 7.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/12

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia: M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 423/07)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Vivendi S.E. (Vivendi, Ranska), joka on Bolloré-konsernin määräysvallassa |
| --- | --- |

—

Vivendi S.E. (Vivendi, Ranska), joka on Bolloré-konsernin määräysvallassa

| — | Lagardère S.A. (Lagardère, Ranska). |
| --- | --- |

—

Lagardère S.A. (Lagardère, Ranska).

Vivendi hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä Lagardère.

Keskittymä toteutetaan 21. helmikuuta 2022 ilmoitetulla julkisella tarjouksella.

2.

| — | Vivendi on mediakonserni, joka pääasiassa toimii kustannusalalla, välittää ilmaista ja maksullista televisiotarjontaa, tarjoaa mainostilan ostopalveluja ja markkinointiviestintäpalveluja, toimii lehdistöalalla, tarjoaa ja isännöi videosisältöä internetissä sekä välittää suoria lähetyksiä pääasiassa Ranskassa. |
| --- | --- |

—

Vivendi on mediakonserni, joka pääasiassa toimii kustannusalalla, välittää ilmaista ja maksullista televisiotarjontaa, tarjoaa mainostilan ostopalveluja ja markkinointiviestintäpalveluja, toimii lehdistöalalla, tarjoaa ja isännöi videosisältöä internetissä sekä välittää suoria lähetyksiä pääasiassa Ranskassa.

| — | Lagardère on pääasiassa Ranskassa kustannus-, matkailu-, audiovisuaali-, lehdistö-, mainos- ja media-alalla sekä suorien lähetysten ja viihteen alalla toimiva media-alan konserni. |
| --- | --- |

—

Lagardère on pääasiassa Ranskassa kustannus-, matkailu-, audiovisuaali-, lehdistö-, mainos- ja media-alalla sekä suorien lähetysten ja viihteen alalla toimiva media-alan konserni.

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

---

Oikaisuja

| 7.11.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 423/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 423/14

---

Oikaisu lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukaiseen komission ilmoitukseen

Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 283, 25. heinäkuuta 2022
  )

(2022/C 423/08)

Sivulla 71 (asianomainen reitti: Aurillac – Pariisi (Orly)), kohdassa ”Hakemusten ja tarjousten jättämisen määräaika”:

on:

”31. lokakuuta 2022 (klo 12:00 Pariisin aikaa (Ranska))”,

pitää olla:

”29. marraskuuta 2022 (klo 12:00 Pariisin aikaa (Ranska))”.

---