# Uradni list C 465/6. d

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 465 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 656. december 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 465

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 656. december 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 2.–5. maja 2022
  Sprejeta besedila z dne 4. maja 2022 o razrešnici za proračunsko leto 2020 so bila objavljena v
  UL L 258, 5.10.2022 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 2.–5. maja 2022
  Sprejeta besedila z dne 4. maja 2022 o razrešnici za proračunsko leto 2020 so bila objavljena v
  UL L 258, 5.10.2022 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Sprejeta besedila z dne 4. maja 2022 o razrešnici za proračunsko leto 2020 so bila objavljena v

UL L 258, 5.10.2022

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | torek 3. maja 2022 |
| 2022/C 465/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022Na poti do trajnostnega modrega gospodarstva v EU: vloga ribištva in akvakulture (2021/2188(INI)) | 2 |
| 2022/C 465/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o akcijskem načrtu EU za ekološko kmetovanje (2021/2239(INI)) | 22 |
| 2022/C 465/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o preganjanju manjšin zaradi njihovega prepričanja ali veroizpovedi (2021/2055(INI)) | 33 |
| 2022/C 465/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 Oblikovanje strategije EU za spodbujanje izobraževanja otrok po svetu: blažitev posledic pandemije covida-19 (2021/2209(INI)) | 44 |
| 2022/C 465/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o doseganju ekonomske neodvisnosti žensk s podjetništvom in samozaposlovanjem (2021/2080(INI)) | 54 |
| 2022/C 465/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o umetni inteligenci v digitalni dobi (2020/2266(INI)) | 65 |
| | sreda 4. maja 2022 |
| 2022/C 465/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. maja 2022 o nadaljnjih ukrepih glede Konference o prihodnosti Evrope (2022/2648(RSP)) | 109 |
| | četrtek 5. maja 2022 |
| 2022/C 465/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o primeru Osmana Kavale v Turčiji (2022/2656(RSP)) | 112 |
| 2022/C 465/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o poročilih o pridobivanju človeških organov na Kitajskem (2022/2657(RSP)) | 117 |
| 2022/C 465/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o nenehnem zatiranju politične opozicije v Kambodži (2022/2658(RSP)) | 120 |
| 2022/C 465/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o politiki konkurence – letno poročilo za leto 2021 (2021/2185(INI)) | 124 |
| 2022/C 465/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o grožnjah za stabilnost, varnost in demokracijo v zahodni Afriki in Sahelu (2022/2650(RSP)) | 137 |
| 2022/C 465/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) PEU v primeru Poljske in Madžarske (2022/2647(RSP)) | 147 |
| 2022/C 465/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o stanju sodelovanja med EU in Moldavijo (2022/2651(RSP)) | 151 |
| 2022/C 465/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne5. maja 2022 o posledicah vojne v Ukrajini za ženske (2022/2633(RSP)) | 155 |
| 2022/C 465/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o učinku nezakonite ruske vojaške agresije proti Ukrajini na prometni in turistični sektor EU (2022/2643(RSP)) | 164 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek 3. maja 2022

2022/C 465/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022Na poti do trajnostnega modrega gospodarstva v EU: vloga ribištva in akvakulture (2021/2188(INI))

2

2022/C 465/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o akcijskem načrtu EU za ekološko kmetovanje (2021/2239(INI))

22

2022/C 465/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o preganjanju manjšin zaradi njihovega prepričanja ali veroizpovedi (2021/2055(INI))

33

2022/C 465/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 Oblikovanje strategije EU za spodbujanje izobraževanja otrok po svetu: blažitev posledic pandemije covida-19 (2021/2209(INI))

44

2022/C 465/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o doseganju ekonomske neodvisnosti žensk s podjetništvom in samozaposlovanjem (2021/2080(INI))

54

2022/C 465/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o umetni inteligenci v digitalni dobi (2020/2266(INI))

65

sreda 4. maja 2022

2022/C 465/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. maja 2022 o nadaljnjih ukrepih glede Konference o prihodnosti Evrope (2022/2648(RSP))

109

četrtek 5. maja 2022

2022/C 465/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o primeru Osmana Kavale v Turčiji (2022/2656(RSP))

112

2022/C 465/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o poročilih o pridobivanju človeških organov na Kitajskem (2022/2657(RSP))

117

2022/C 465/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o nenehnem zatiranju politične opozicije v Kambodži (2022/2658(RSP))

120

2022/C 465/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o politiki konkurence – letno poročilo za leto 2021 (2021/2185(INI))

124

2022/C 465/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o grožnjah za stabilnost, varnost in demokracijo v zahodni Afriki in Sahelu (2022/2650(RSP))

137

2022/C 465/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) PEU v primeru Poljske in Madžarske (2022/2647(RSP))

147

2022/C 465/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o stanju sodelovanja med EU in Moldavijo (2022/2651(RSP))

151

2022/C 465/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne5. maja 2022 o posledicah vojne v Ukrajini za ženske (2022/2633(RSP))

155

2022/C 465/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o učinku nezakonite ruske vojaške agresije proti Ukrajini na prometni in turistični sektor EU (2022/2643(RSP))

164

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | torek 3. maja 2022 |
| 2022/C 465/17 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o predlogu uredbe Sveta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, razveljavitvi Sklepa Sveta (76/787/ESPJ, EGS, Euratom) in Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, priloženega navedenemu sklepu (2020/2220(INL) – 2022/0902(APP)) | 171 |
| 2022/C 465/18 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 3. maja 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi prilog IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta o obstojnih organskih onesnaževalih (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD)) | 199 |
| 2022/C 465/19 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede podaljšanja obdobja uporabe neobveznega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobave določenega blaga in opravljanje določenih storitev, dovzetnih za goljufije, ter mehanizma za hiter odziv v primerih goljufij na področju DDV (COM(2022)0039 – C9-0053/2022 – 2022/0027(CNS)) | 209 |
| 2022/C 465/20 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o predlogu sklepa Sveta o uporabi določb schengenskega pravnega reda na področju Schengenskega informacijskega sistema v Republiki Ciper (COM(2021)0472 – C9-0350/2021 – 2021/0266(NLE)) | 210 |
| 2022/C 465/21 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o imenovanju Levterisa Hristoforuja za člana Računskega sodišča (C9-0042/2022 – 2022/0802(NLE)) | 211 |
| 2022/C 465/22 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o imenovanju Georgea Mariusa Hyzlerja za člana Računskega sodišča (C9-0043/2022 – 2022/0803(NLE)) | 212 |
| | sreda 4. maja 2022 |
| 2022/C 465/23 | P9_TA(2022)0142Krepitev mandata Europola: sodelovanje z zasebnimi strankami, obdelava osebnih podatkov in podpora na področju raziskav in inovacij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. maja 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 v zvezi s sodelovanjem Europola z zasebnimi strankami, obdelavo osebnih podatkov s strani Europola v podporo preiskavam kaznivih dejanj ter vlogo Europola na področju raziskav in inovacij (COM(2020)0796 – C9-0401/2020 – 2020/0349(COD))P9_TC1-COD(2020)0349Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. maja 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 v zvezi s sodelovanjem Europola z zasebnimi strankami, obdelavo osebnih podatkov s strani Europola pri podpiranju preiskav kaznivih dejanj in vlogo Europola pri raziskavah in inovacijah | 213 |
| 2022/C 465/24 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 4. maja 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD)) | 217 |
| 2022/C 465/25 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 8. aprila 2022 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2021/2306 glede prehodnih določb za certifikate o kontrolnem pregledu, izdane v Ukrajini (C(2022)02164 – 2022/2637(DEA)) | 255 |
| | četrtek 5. maja 2022 |
| 2022/C 465/26 | P9_TA(2022)0198Prehodna pravila za ovojnino in označevanje zdravil za uporabo v veterinarski medicini ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prehodnih pravilih za ovojnino in označevanje zdravil za uporabo v veterinarski medicini, odobrenih v skladu z Direktivo 2001/82/ES in Uredbo (ES) št. 726/2004 (COM(2022)0076 – C9-0054/2022 – 2022/0053(COD))P9_TC1-COD(2022)0053Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. maja 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prehodnih pravil za ovojnino in označevanje zdravil za uporabo v veterinarski medicini, odobrenih ali registriranih v skladu z Direktivo 2001/82/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004 | 257 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 3. maja 2022

2022/C 465/17

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o predlogu uredbe Sveta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, razveljavitvi Sklepa Sveta (76/787/ESPJ, EGS, Euratom) in Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, priloženega navedenemu sklepu (2020/2220(INL) – 2022/0902(APP))

171

2022/C 465/18

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 3. maja 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi prilog IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta o obstojnih organskih onesnaževalih (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))

199

2022/C 465/19

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede podaljšanja obdobja uporabe neobveznega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobave določenega blaga in opravljanje določenih storitev, dovzetnih za goljufije, ter mehanizma za hiter odziv v primerih goljufij na področju DDV (COM(2022)0039 – C9-0053/2022 – 2022/0027(CNS))

209

2022/C 465/20

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o predlogu sklepa Sveta o uporabi določb schengenskega pravnega reda na področju Schengenskega informacijskega sistema v Republiki Ciper (COM(2021)0472 – C9-0350/2021 – 2021/0266(NLE))

210

2022/C 465/21

Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o imenovanju Levterisa Hristoforuja za člana Računskega sodišča (C9-0042/2022 – 2022/0802(NLE))

211

2022/C 465/22

Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o imenovanju Georgea Mariusa Hyzlerja za člana Računskega sodišča (C9-0043/2022 – 2022/0803(NLE))

212

sreda 4. maja 2022

2022/C 465/23

P9_TA(2022)0142Krepitev mandata Europola: sodelovanje z zasebnimi strankami, obdelava osebnih podatkov in podpora na področju raziskav in inovacij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. maja 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 v zvezi s sodelovanjem Europola z zasebnimi strankami, obdelavo osebnih podatkov s strani Europola v podporo preiskavam kaznivih dejanj ter vlogo Europola na področju raziskav in inovacij (COM(2020)0796 – C9-0401/2020 – 2020/0349(COD))P9_TC1-COD(2020)0349Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. maja 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 v zvezi s sodelovanjem Europola z zasebnimi strankami, obdelavo osebnih podatkov s strani Europola pri podpiranju preiskav kaznivih dejanj in vlogo Europola pri raziskavah in inovacijah

213

2022/C 465/24

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 4. maja 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD))

217

2022/C 465/25

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 8. aprila 2022 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2021/2306 glede prehodnih določb za certifikate o kontrolnem pregledu, izdane v Ukrajini (C(2022)02164 – 2022/2637(DEA))

255

četrtek 5. maja 2022

2022/C 465/26

P9_TA(2022)0198Prehodna pravila za ovojnino in označevanje zdravil za uporabo v veterinarski medicini ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prehodnih pravilih za ovojnino in označevanje zdravil za uporabo v veterinarski medicini, odobrenih v skladu z Direktivo 2001/82/ES in Uredbo (ES) št. 726/2004 (COM(2022)0076 – C9-0054/2022 – 2022/0053(COD))P9_TC1-COD(2022)0053Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. maja 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prehodnih pravil za ovojnino in označevanje zdravil za uporabo v veterinarski medicini, odobrenih ali registriranih v skladu z Direktivo 2001/82/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004

257

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

6.12.2022

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2022–2023

Seje: 2.–5. maja 2022

Sprejeta besedila z dne 4. maja 2022 o razrešnici za proračunsko leto 2020 so bila objavljena v

  UL L 258, 5.10.2022
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek 3. maja 2022

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/2

---

P9_TA(2022)0135

Trajnostno modro gospodarstvo v EU: vloga ribištva in akvakulture

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022„Na poti do trajnostnega modrega gospodarstva v EU: vloga ribištva in akvakulture“ (2021/2188(INI))

(2022/C 465/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. maja 2021 o novem pristopu za trajnostno modro gospodarstvo v EU: Preobrazba modrega gospodarstva EU za trajnostno prihodnost (COM(2021)0240), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. maja 2021 o novem pristopu za trajnostno modro gospodarstvo v EU: Preobrazba modrega gospodarstva EU za trajnostno prihodnost (COM(2021)0240),

| — | ob upoštevanju členov 3, 4, 13, 38, 43 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3, 4, 13, 38, 43 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o vzpostavitvi Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004 (2) (v nadaljnjem besedilu sklad ESPRA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o vzpostavitvi Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004 (2) (v nadaljnjem besedilu sklad ESPRA),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (v nadaljnjem besedilu: okvirna direktiva o morski strategiji) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (v nadaljnjem besedilu: okvirna direktiva o morski strategiji) (3),

| — | ob upoštevanju sedmega okoljskega akcijskega programa in konceptov, ki jih vsebuje, kot so omejitve planeta in ekološke omejitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedmega okoljskega akcijskega programa in konceptov, ki jih vsebuje, kot so omejitve planeta in ekološke omejitve,

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti (5),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (6),

| — | ob upoštevanju političnega dogovora med Parlamentom in Svetom z dne 11. marca 2021 o instrumentu za povezovanje Evrope v obdobju 2021–2027, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega dogovora med Parlamentom in Svetom z dne 11. marca 2021 o instrumentu za povezovanje Evrope v obdobju 2021–2027,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380) in resolucije Parlamenta z dne 9. junija 2021 o tej strategiji (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380) in resolucije Parlamenta z dne 9. junija 2021 o tej strategiji (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381) in resolucije Parlamenta z dne 20. oktobra 2021 o tej strategiji (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381) in resolucije Parlamenta z dne 20. oktobra 2021 o tej strategiji (8),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o modrem gospodarstvu za leto 2021 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o modrem gospodarstvu za leto 2021 (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z marca 2021 z naslovom Trajnostna merila za modro gospodarstvo (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z marca 2021 z naslovom Trajnostna merila za modro gospodarstvo (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2021 z naslovom Strateške smernice za bolj trajnostno in konkurenčno akvakulturo EU za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0236), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2021 z naslovom Strateške smernice za bolj trajnostno in konkurenčno akvakulturo EU za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0236),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. julija 2020 z naslovom „Nov pristop do pomorske strategije za Atlantik – akcijski načrt za atlantsko območje 2.0: Posodobljen akcijski načrt za trajnostno, odporno in konkurenčno modro gospodarstvo na območju Atlantika v Evropski uniji“ (COM(2020)0329), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. julija 2020 z naslovom „Nov pristop do pomorske strategije za Atlantik – akcijski načrt za atlantsko območje 2.0: Posodobljen akcijski načrt za trajnostno, odporno in konkurenčno modro gospodarstvo na območju Atlantika v Evropski uniji“ (COM(2020)0329),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2020 z naslovom „Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost“ (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2020 z naslovom „Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost“ (COM(2020)0789),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. novembra 2020 z naslovom „Strategija EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost“ (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. novembra 2020 z naslovom „Strategija EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost“ (COM(2020)0741),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o izkoriščanju potenciala raziskav in inovacij v modrem gospodarstvu za ustvarjanje delovnih mest in rasti (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o izkoriščanju potenciala raziskav in inovacij v modrem gospodarstvu za ustvarjanje delovnih mest in rasti (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2018 o mednarodnem upravljanju oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov v okviru ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2018 o mednarodnem upravljanju oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov v okviru ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030 (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o vplivu morskih odpadkov na ribištvo (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o vplivu morskih odpadkov na ribištvo (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2021 o novem pristopu do pomorske strategije za Atlantik (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2021 o novem pristopu do pomorske strategije za Atlantik (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o vplivu vetrnih elektrarn in drugih sistemov za energijo iz obnovljivih virov na morju na ribiški sektor (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o vplivu vetrnih elektrarn in drugih sistemov za energijo iz obnovljivih virov na morju na ribiški sektor (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2021 z naslovom „Trdnejšemu partnerstvu z najbolj oddaljenimi regijami EU naproti“ (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2021 z naslovom „Trdnejšemu partnerstvu z najbolj oddaljenimi regijami EU naproti“ (16),

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju globalnih smernic in mednarodnih standardov za ribištvo in akvakulturo, ki jih je razvila Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (v nadaljnjem besedilu: FAO) v sodelovanju z EU kot članico, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnih smernic in mednarodnih standardov za ribištvo in akvakulturo, ki jih je razvila Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (v nadaljnjem besedilu: FAO) v sodelovanju z EU kot članico,

| — | ob upoštevanju poročila FAO z naslovom „Stanje svetovnega ribištva in akvakulture 2020: trajnostnost v akciji“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila FAO z naslovom „Stanje svetovnega ribištva in akvakulture 2020: trajnostnost v akciji“,

| — | ob upoštevanju pobude za mrežo modrih ribiških pristanišč, ki jo je julija 2018 začela FAO, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude za mrežo modrih ribiških pristanišč, ki jo je julija 2018 začela FAO,

| — | ob upoštevanju strategij modre rasti pristanišča Vigo za obdobji 2016–2020 in 2021–2027 (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategij modre rasti pristanišča Vigo za obdobji 2016–2020 in 2021–2027 (17),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij v zvezi s sporočilom Komisije o novem pristopu za trajnostno modro gospodarstvo v EU – Preobrazba modrega gospodarstva EU za trajnostno prihodnost (COM(2021)0240), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij v zvezi s sporočilom Komisije o novem pristopu za trajnostno modro gospodarstvo v EU – Preobrazba modrega gospodarstva EU za trajnostno prihodnost (COM(2021)0240),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 2. decembra 2021 o trajnostnem modrem gospodarstvu in akvakulturi (NAT-VVI/020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 2. decembra 2021 o trajnostnem modrem gospodarstvu in akvakulturi (NAT-VVI/020),

| — | ob upoštevanju, da je za pomorsko načrtovanje in celostno pomorsko politiko pristojen njegov Odbor za promet in turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je za pomorsko načrtovanje in celostno pomorsko politiko pristojen njegov Odbor za promet in turizem,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj in Odbora za promet in turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj in Odbora za promet in turizem,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0089/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0089/2022),

| A. | ker modro gospodarstvo v EU obsega 4,5 milijona neposrednih delovnih mest in vključuje vse industrije in panoge, povezane z oceani, morji in obalami, ki se nahajajo bodisi v morskem okolju (na primer ladijski promet, pomorski prevoz potnikov, ribištvo, proizvodnja energije) ali na kopnem (na primer pristanišča, ladjedelnice, obalni turizem in kopenska akvakultura); ker gre za širok, hitro razvijajoč se del našega gospodarstva, ki je v zadnjem desetletju naredil konkretne korake za posodobitev in diverzifikacijo in ki bo imel pri izboljšanju okoljskega, družbenega in gospodarskega razvoja pomembno vlogo; |
| --- | --- |

A.

ker modro gospodarstvo v EU obsega 4,5 milijona neposrednih delovnih mest in vključuje vse industrije in panoge, povezane z oceani, morji in obalami, ki se nahajajo bodisi v morskem okolju (na primer ladijski promet, pomorski prevoz potnikov, ribištvo, proizvodnja energije) ali na kopnem (na primer pristanišča, ladjedelnice, obalni turizem in kopenska akvakultura); ker gre za širok, hitro razvijajoč se del našega gospodarstva, ki je v zadnjem desetletju naredil konkretne korake za posodobitev in diverzifikacijo in ki bo imel pri izboljšanju okoljskega, družbenega in gospodarskega razvoja pomembno vlogo;

| B. | ker bi bilo globalno modro gospodarstvo v primerjavi z nacionalnimi gospodarstvi sedmo največje na svetu, oceani kot gospodarski subjekt pa bi bili član G7; ker deluje v največjem ekosistemu na našem planetu, saj je v oceanih kar 80 % vseh živih bitij; ker nas oceani obdajajo in preživljajo ter zagotavljajo ključne vire za zdravje ljudi, podpirajo pa tudi mrežo gospodarskih interakcij; |
| --- | --- |

B.

ker bi bilo globalno modro gospodarstvo v primerjavi z nacionalnimi gospodarstvi sedmo največje na svetu, oceani kot gospodarski subjekt pa bi bili član G7; ker deluje v največjem ekosistemu na našem planetu, saj je v oceanih kar 80 % vseh živih bitij; ker nas oceani obdajajo in preživljajo ter zagotavljajo ključne vire za zdravje ljudi, podpirajo pa tudi mrežo gospodarskih interakcij;

| C. | ker lahko razvoj modrega gospodarstva močno pospeši rast in gospodarski razvoj, pa tudi nastanek delovnih mest, predvsem v obalnih in otoških državah in regijah in v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

C.

ker lahko razvoj modrega gospodarstva močno pospeši rast in gospodarski razvoj, pa tudi nastanek delovnih mest, predvsem v obalnih in otoških državah in regijah in v najbolj oddaljenih regijah;

| D. | ker v strategiji EU za modro gospodarstvo ribiški sektor, zlasti mali, priobalni in obrtni ribolov, ni bil dovolj upoštevan; |
| --- | --- |

D.

ker v strategiji EU za modro gospodarstvo ribiški sektor, zlasti mali, priobalni in obrtni ribolov, ni bil dovolj upoštevan;

| E. | ker bo modro gospodarstvo še naprej zagotavljalo nove možnosti in ustvarjalo nova delovna mesta, predvsem na področjih, kot so energija iz oceanskih obnovljivih virov, modro biogospodarstvo, biotehnologija in razsoljevanje; |
| --- | --- |

E.

ker bo modro gospodarstvo še naprej zagotavljalo nove možnosti in ustvarjalo nova delovna mesta, predvsem na področjih, kot so energija iz oceanskih obnovljivih virov, modro biogospodarstvo, biotehnologija in razsoljevanje;

| F. | ker se lahko sektorske prednostne naloge za razvoj modrega gospodarstva po državah članicah razlikujejo, kar je po eni strani odvisno od ustrezne dosedanje razvitosti tradicionalnih ali uveljavljenih sektorjev, po drugi pa od sedanjih virov in razvojnih zmožnosti novonastajajočih sektorjev v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

F.

ker se lahko sektorske prednostne naloge za razvoj modrega gospodarstva po državah članicah razlikujejo, kar je po eni strani odvisno od ustrezne dosedanje razvitosti tradicionalnih ali uveljavljenih sektorjev, po drugi pa od sedanjih virov in razvojnih zmožnosti novonastajajočih sektorjev v posameznih državah članicah;

| G. | ker izkoriščanje potenciala modrega gospodarstva ne sme biti izgovor za izpostavljanje morij in oceanov oblikam izkoriščanja virov in modelov rasti, ki so se že izkazali za netrajnostne; ker je treba morske in oceanske vire uporabljati strogo v skladu s potrebo po njihovem dobrem upravljanju in ohranjanju, ne da bi pri tem spremenili ravnovesje morskih ekosistemov; |
| --- | --- |

G.

ker izkoriščanje potenciala modrega gospodarstva ne sme biti izgovor za izpostavljanje morij in oceanov oblikam izkoriščanja virov in modelov rasti, ki so se že izkazali za netrajnostne; ker je treba morske in oceanske vire uporabljati strogo v skladu s potrebo po njihovem dobrem upravljanju in ohranjanju, ne da bi pri tem spremenili ravnovesje morskih ekosistemov;

| H. | ker je z direktivo o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje določeno, da morajo države članice upoštevati medsebojne vplive dejavnosti in načinov uporabe, kot so akvakultura, ribolov ter obrati in infrastruktura za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, pa tudi podmorskih kablov, spodbujati soobstoj ustreznih dejavnosti in uporabljati pristop, ki bo temeljil na ekosistemih; |
| --- | --- |

H.

ker je z direktivo o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje določeno, da morajo države članice upoštevati medsebojne vplive dejavnosti in načinov uporabe, kot so akvakultura, ribolov ter obrati in infrastruktura za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, pa tudi podmorskih kablov, spodbujati soobstoj ustreznih dejavnosti in uporabljati pristop, ki bo temeljil na ekosistemih;

| I. | ker morajo modro gospodarstvo, ki se razvija v okviru ekoloških omejitev, in torej ne le sektorja ribištva in akvakulture, temveč tudi vsi zadevni morski sektorji, na splošno spoštovati okoljske, socialne in gospodarske stebre, da bi lahko veljali za trajnostne; |
| --- | --- |

I.

ker morajo modro gospodarstvo, ki se razvija v okviru ekoloških omejitev, in torej ne le sektorja ribištva in akvakulture, temveč tudi vsi zadevni morski sektorji, na splošno spoštovati okoljske, socialne in gospodarske stebre, da bi lahko veljali za trajnostne;

| J. | ker je eden izmed ciljev skupne ribiške politike zagotoviti ustrezno ohranjanje in upravljanje morskih bioloških virov ter da so ribolovne dejavnosti in dejavnosti akvakulture okoljsko dolgoročno trajnostne in se upravljajo na način, ki je skladen s cilji doseganja gospodarskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja ter prispevanja k zanesljivi preskrbi s hrano; |
| --- | --- |

J.

ker je eden izmed ciljev skupne ribiške politike zagotoviti ustrezno ohranjanje in upravljanje morskih bioloških virov ter da so ribolovne dejavnosti in dejavnosti akvakulture okoljsko dolgoročno trajnostne in se upravljajo na način, ki je skladen s cilji doseganja gospodarskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja ter prispevanja k zanesljivi preskrbi s hrano;

| K. | ker bi morala skupna ribiška politika prispevati k rasti produktivnosti in dostojnemu življenjskemu standardu v ribiškem sektorju, vključno s sektorjem malega ribolova, pa tudi k stabilnim trgom, ter zagotoviti razpoložljivost hrane; |
| --- | --- |

K.

ker bi morala skupna ribiška politika prispevati k rasti produktivnosti in dostojnemu življenjskemu standardu v ribiškem sektorju, vključno s sektorjem malega ribolova, pa tudi k stabilnim trgom, ter zagotoviti razpoložljivost hrane;

| L. | ker je v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 14 nujno ohraniti oceane, morja in morske vire ter spodbujati njihovo trajnostno rabo, medtem ko je v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 2 nujno zagotavljati prehransko varnost; ker podcilj 14.1 določa cilj preprečevanja in znatnega zmanjšanja onesnaževanja morja vseh vrst do leta 2025, zlasti zaradi dejavnosti na kopnem, vključno z morskimi odpadki in onesnaževanjem s hranili; |
| --- | --- |

L.

ker je v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 14 nujno ohraniti oceane, morja in morske vire ter spodbujati njihovo trajnostno rabo, medtem ko je v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 2 nujno zagotavljati prehransko varnost; ker podcilj 14.1 določa cilj preprečevanja in znatnega zmanjšanja onesnaževanja morja vseh vrst do leta 2025, zlasti zaradi dejavnosti na kopnem, vključno z morskimi odpadki in onesnaževanjem s hranili;

| M. | ker so oceani ključnega pomena za življenje na Zemlji, saj proizvedejo 50 % kisika v ozračju, absorbirajo približno 25 % emisij ogljikovega dioksida, ki jih proizvede človek, in 90 % odvečne toplote v podnebnem sistemu, ter uravnavajo svetovno podnebje; |
| --- | --- |

M.

ker so oceani ključnega pomena za življenje na Zemlji, saj proizvedejo 50 % kisika v ozračju, absorbirajo približno 25 % emisij ogljikovega dioksida, ki jih proizvede človek, in 90 % odvečne toplote v podnebnem sistemu, ter uravnavajo svetovno podnebje;

| N. | ker so obnova, ohranjanje in trajnostna raba morske biotske raznovrstnosti bistvene za zdravje oceanov, v katerih živi na milijone vrst, za varovanje zdravja planeta in zagotavljanje podlage za morske in pomorske gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- |

N.

ker so obnova, ohranjanje in trajnostna raba morske biotske raznovrstnosti bistvene za zdravje oceanov, v katerih živi na milijone vrst, za varovanje zdravja planeta in zagotavljanje podlage za morske in pomorske gospodarske dejavnosti;

| O. | ker je zbiranje podatkov za znanstveno spremljanje in oceno staležev v morjih in oceanih, vključno z oceno, ali so ti staleži znotraj varnih bioloških meja, bistveno za njihovo trajnostno upravljanje; |
| --- | --- |

O.

ker je zbiranje podatkov za znanstveno spremljanje in oceno staležev v morjih in oceanih, vključno z oceno, ali so ti staleži znotraj varnih bioloških meja, bistveno za njihovo trajnostno upravljanje;

| P. | ker so pomembni deli oceanov in morskega dna še vedno neraziskani, zlasti globoko morje, in ker so potrebne nadaljnje raziskave, da bi zagotovili, da bodo vse dejavnosti v okviru modrega gospodarstva v celoti trajnostne; |
| --- | --- |

P.

ker so pomembni deli oceanov in morskega dna še vedno neraziskani, zlasti globoko morje, in ker so potrebne nadaljnje raziskave, da bi zagotovili, da bodo vse dejavnosti v okviru modrega gospodarstva v celoti trajnostne;

| Q. | ker sta ribištvo in akvakultura ključna sektorja modrega gospodarstva in pomemben vir beljakovin in mikrohranil, ki so bistvene za prehransko varnost in zdravje ljudi; |
| --- | --- |

Q.

ker sta ribištvo in akvakultura ključna sektorja modrega gospodarstva in pomemben vir beljakovin in mikrohranil, ki so bistvene za prehransko varnost in zdravje ljudi;

| R. | ker je morska biotska raznovrstnost v Evropi pod pritiskom, pri čemer je stanje ohranjenosti velikega deleža ocenjenih morskih vrst in habitatov „neugodno“ ali „neznano“; ker ima izguba morske biotske raznovrstnosti velik okoljski, družbeni in gospodarski vpliv na ribiški sektor EU ter obalna in otoška območja in najbolj oddaljene regije, zato je treba ta trend obrniti; ker je treba biotsko raznovrstnost obnoviti v sodelovanju z vsemi deležniki, zlasti z ribiškim sektorjem in znanstveno skupnostjo; |
| --- | --- |

R.

ker je morska biotska raznovrstnost v Evropi pod pritiskom, pri čemer je stanje ohranjenosti velikega deleža ocenjenih morskih vrst in habitatov „neugodno“ ali „neznano“; ker ima izguba morske biotske raznovrstnosti velik okoljski, družbeni in gospodarski vpliv na ribiški sektor EU ter obalna in otoška območja in najbolj oddaljene regije, zato je treba ta trend obrniti; ker je treba biotsko raznovrstnost obnoviti v sodelovanju z vsemi deležniki, zlasti z ribiškim sektorjem in znanstveno skupnostjo;

| S. | ker so obalne in otoške skupnosti ključni deležniki pri razpravi o potencialu modrega gospodarstva in načinih za njegovo uresničitev; |
| --- | --- |

S.

ker so obalne in otoške skupnosti ključni deležniki pri razpravi o potencialu modrega gospodarstva in načinih za njegovo uresničitev;

| T. | ker imajo ribiči in ribogojci v EU ključno vlogo pri varovanju in spodbujanju ozemeljske identitete, kulturnih tradicij, prehranske varnosti, zaposlovanja in dohodkov; |
| --- | --- |

T.

ker imajo ribiči in ribogojci v EU ključno vlogo pri varovanju in spodbujanju ozemeljske identitete, kulturnih tradicij, prehranske varnosti, zaposlovanja in dohodkov;

| U. | ker mali priobalni ribolov zaznamujejo posebne značilnosti in potrebe; |
| --- | --- |

U.

ker mali priobalni ribolov zaznamujejo posebne značilnosti in potrebe;

| V. | ker lahko sektor rekreacijskega ribolova kot dejavnost visoke vrednosti in trajnostna turistična dejavnost prispeva k diverzifikaciji prihodkov obalnih skupnosti; |
| --- | --- |

V.

ker lahko sektor rekreacijskega ribolova kot dejavnost visoke vrednosti in trajnostna turistična dejavnost prispeva k diverzifikaciji prihodkov obalnih skupnosti;

| W. | ker imajo ženske pomembno vlogo v sektorju ribištva in akvakulture; ker je treba povečati njihovo prepoznavnost in jim zagotoviti enak dostop do zaposlitve v sektorju ter ustrezno pravno priznanje; |
| --- | --- |

W.

ker imajo ženske pomembno vlogo v sektorju ribištva in akvakulture; ker je treba povečati njihovo prepoznavnost in jim zagotoviti enak dostop do zaposlitve v sektorju ter ustrezno pravno priznanje;

| X. | ker cilji trajnostnega razvoja OZN št. 3, 6, 9 in 12 poudarjajo pomen zdravja živali, dobre kakovosti vode, trajnostnih inovacij ter trajnostne porabe in proizvodnje v modrem gospodarstvu; |
| --- | --- |

X.

ker cilji trajnostnega razvoja OZN št. 3, 6, 9 in 12 poudarjajo pomen zdravja živali, dobre kakovosti vode, trajnostnih inovacij ter trajnostne porabe in proizvodnje v modrem gospodarstvu;

| Y. | ker sta zdravje in dobrobit vodnih živali povezana s kakovostjo živil; ker lahko slaba skrb in reja živali povečata tveganje okužb in bolezni; |
| --- | --- |

Y.

ker sta zdravje in dobrobit vodnih živali povezana s kakovostjo živil; ker lahko slaba skrb in reja živali povečata tveganje okužb in bolezni;

| Z. | ker ima kopensko kmetijstvo velik vpliv na morske ekosisteme in ribištvo, zlasti z uporabo dušikovih gnojil in evtrofikacijo vodnih okolij; |
| --- | --- |

Z.

ker ima kopensko kmetijstvo velik vpliv na morske ekosisteme in ribištvo, zlasti z uporabo dušikovih gnojil in evtrofikacijo vodnih okolij;

| AA. | ker imajo ribiči zelo pomembno vlogo pri zbiranju zapuščenih morskih odpadkov v morju, bodisi z izvajanjem ciljno usmerjenih kampanj bodisi z nenamernim zbiranjem odpadkov med ribolovnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

AA.

ker imajo ribiči zelo pomembno vlogo pri zbiranju zapuščenih morskih odpadkov v morju, bodisi z izvajanjem ciljno usmerjenih kampanj bodisi z nenamernim zbiranjem odpadkov med ribolovnimi dejavnostmi;

| AB. | ker cilja za leto 2020 glede doseganja dobrega okoljskega stanja evropskih morij in odprave prelova nista bila izpolnjena; |
| --- | --- |

AB.

ker cilja za leto 2020 glede doseganja dobrega okoljskega stanja evropskih morij in odprave prelova nista bila izpolnjena;

| AC. | ker je bilo leta 2018 v ribiškem sektorju EU zaposlenih približno 163 600 ljudi, ribiške flote pa so v letu 2019 ulovile približno 4,1 milijona ton živih rib; ker je bilo v EU-27 v letu 2018 proizvedenih 1,1 milijona ton vodnih organizmov, po ocenah vrednih 3,7 milijarde EUR (18); |
| --- | --- |

AC.

ker je bilo leta 2018 v ribiškem sektorju EU zaposlenih približno 163 600 ljudi, ribiške flote pa so v letu 2019 ulovile približno 4,1 milijona ton živih rib; ker je bilo v EU-27 v letu 2018 proizvedenih 1,1 milijona ton vodnih organizmov, po ocenah vrednih 3,7 milijarde EUR (18);

| AD. | ker je EU neto uvoznica ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture ter je še vedno odvisna od uvoza večine svoje hrane iz vodnega življa, ki je leta 2018 predstavljal 34 % svetovne vrednosti uvoza; ker je treba pri uvozu ribiških proizvodov v EU spoštovati vsaj podobne standarde trajnosti kot v EU; ker mora biti uvoz ribiških proizvodov EU neposredno povezan s trajnostnimi delovnimi mesti v sektorjih uvoza, predelave in prodaje na drobno; |
| --- | --- |

AD.

ker je EU neto uvoznica ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture ter je še vedno odvisna od uvoza večine svoje hrane iz vodnega življa, ki je leta 2018 predstavljal 34 % svetovne vrednosti uvoza; ker je treba pri uvozu ribiških proizvodov v EU spoštovati vsaj podobne standarde trajnosti kot v EU; ker mora biti uvoz ribiških proizvodov EU neposredno povezan s trajnostnimi delovnimi mesti v sektorjih uvoza, predelave in prodaje na drobno;

| AE. | ker posledice podnebnih sprememb že vplivajo na ribištvo, akvakulturo in obalne skupnosti v EU; ker podnebna kriza močno vpliva na zdravje evropskih morij in negativno vpliva na odpornost modrega gospodarstva, zlasti ribištva in akvakulture; |
| --- | --- |

AE.

ker posledice podnebnih sprememb že vplivajo na ribištvo, akvakulturo in obalne skupnosti v EU; ker podnebna kriza močno vpliva na zdravje evropskih morij in negativno vpliva na odpornost modrega gospodarstva, zlasti ribištva in akvakulture;

| AF. | ker je pandemija covida-19 prizadela več panog v modrem gospodarstvu, zlasti obalni in pomorski turizem; ker bi lahko modro gospodarstvo pomagalo pri odpravljanju gospodarske in socialne škode, ki jo je povzročila sedanja kriza; |
| --- | --- |

AF.

ker je pandemija covida-19 prizadela več panog v modrem gospodarstvu, zlasti obalni in pomorski turizem; ker bi lahko modro gospodarstvo pomagalo pri odpravljanju gospodarske in socialne škode, ki jo je povzročila sedanja kriza;

| AG. | ker je pandemija covida-19 imela resne ekonomske posledice za zaposlene v ribištvu in akvakulturi zaradi hkratnega zmanjšanja povpraševanja in pomanjkanja pogojev na številnih plovilih, da bi lahko zagotovila zdravstveno varnost; ker so motnje na trgu, ki jih je povzročila pandemija, negativno vplivale na ribiče po vsej EU; ker ribiči še vedno uspejo zagotoviti visokokakovostno preskrbo s hrano, zato jim je treba zaradi njihovega pomena za zanesljivo preskrbo s hrano v EU nameniti posebno pozornost; |
| --- | --- |

AG.

ker je pandemija covida-19 imela resne ekonomske posledice za zaposlene v ribištvu in akvakulturi zaradi hkratnega zmanjšanja povpraševanja in pomanjkanja pogojev na številnih plovilih, da bi lahko zagotovila zdravstveno varnost; ker so motnje na trgu, ki jih je povzročila pandemija, negativno vplivale na ribiče po vsej EU; ker ribiči še vedno uspejo zagotoviti visokokakovostno preskrbo s hrano, zato jim je treba zaradi njihovega pomena za zanesljivo preskrbo s hrano v EU nameniti posebno pozornost;

| AH. | ker so razmere zaradi pandemije pokazale, kako pomembno je za svetovno zdravje in prihodnost prehranskih sistemov okolje, ki je odporno in podprto s trajnostnimi praksami pri upravljanju virov; |
| --- | --- |

AH.

ker so razmere zaradi pandemije pokazale, kako pomembno je za svetovno zdravje in prihodnost prehranskih sistemov okolje, ki je odporno in podprto s trajnostnimi praksami pri upravljanju virov;

| AI. | ker morajo obalne skupnosti diverzificirati svoje vire dohodkov, da bi lahko vzdržale gospodarske in družbene pretrese; |
| --- | --- |

AI.

ker morajo obalne skupnosti diverzificirati svoje vire dohodkov, da bi lahko vzdržale gospodarske in družbene pretrese;

| AJ. | ker morajo obalne in oddaljene skupnosti pri diverzifikaciji svojih virov dohodka okrepiti odpornost na pretrese, kot so tisti, ki jih povzročajo podnebne spremembe; |
| --- | --- |

AJ.

ker morajo obalne in oddaljene skupnosti pri diverzifikaciji svojih virov dohodka okrepiti odpornost na pretrese, kot so tisti, ki jih povzročajo podnebne spremembe;

| AK. | ker sta pomorski in obalni turizem steber modrega gospodarstva, saj je več kot polovica turističnih nastanitev v EU na obalnih območjih, 30 % prenočitev pa je zabeleženih v obmorskih letoviščih; ker sporočilo Komisije o turizmu in prometu v letu 2020 in pozneje (COM(2020)0550) poudarja pomen varovanja in obnavljanja evropskega kopenskega in morskega naravnega kapitala; |
| --- | --- |

AK.

ker sta pomorski in obalni turizem steber modrega gospodarstva, saj je več kot polovica turističnih nastanitev v EU na obalnih območjih, 30 % prenočitev pa je zabeleženih v obmorskih letoviščih; ker sporočilo Komisije o turizmu in prometu v letu 2020 in pozneje (COM(2020)0550) poudarja pomen varovanja in obnavljanja evropskega kopenskega in morskega naravnega kapitala;

| AL. | ker je 60 % zaposlitev v modrem gospodarstvu v panogi pomorskega in obalnega turizma; ker so za konkurenčno, odporno in socialno pravično modro gospodarstvo potrebni kvalificirani in usposobljeni strokovnjaki; ker lahko t. i. modra delovna mesta spodbujajo rast in poklicne priložnosti; |
| --- | --- |

AL.

ker je 60 % zaposlitev v modrem gospodarstvu v panogi pomorskega in obalnega turizma; ker so za konkurenčno, odporno in socialno pravično modro gospodarstvo potrebni kvalificirani in usposobljeni strokovnjaki; ker lahko t. i. modra delovna mesta spodbujajo rast in poklicne priložnosti;

| AM. | ker lahko ribiški turizem kot panoga postane nov vir dohodka za obalne skupnosti, obenem pa zagotavlja trajnostnost in dobro stanje ribjih staležev ter socialne in zdravstvene koristi; |
| --- | --- |

AM.

ker lahko ribiški turizem kot panoga postane nov vir dohodka za obalne skupnosti, obenem pa zagotavlja trajnostnost in dobro stanje ribjih staležev ter socialne in zdravstvene koristi;

| AN. | ker je rekreacijski ribolov že trajnostna turistična možnost visoke vrednosti ter dopolnilna dejavnost za številne skupnosti po vsej Evropi; ker se v številnih državah povečuje zanimanje za rekreacijski ribolov, zlasti po pandemiji covida-19; |
| --- | --- |

AN.

ker je rekreacijski ribolov že trajnostna turistična možnost visoke vrednosti ter dopolnilna dejavnost za številne skupnosti po vsej Evropi; ker se v številnih državah povečuje zanimanje za rekreacijski ribolov, zlasti po pandemiji covida-19;

| AO. | ker bo v obalnih regijah razvoj trajnostne infrastrukture pomagal ohraniti biotsko raznovrstnost, obalne ekosisteme in krajine, kar bo okrepilo trajnostni razvoj turizma in obalnih gospodarstev; |
| --- | --- |

AO.

ker bo v obalnih regijah razvoj trajnostne infrastrukture pomagal ohraniti biotsko raznovrstnost, obalne ekosisteme in krajine, kar bo okrepilo trajnostni razvoj turizma in obalnih gospodarstev;

| AP. | ker ima modro gospodarstvo ključno vlogo v blaginji najbolj oddaljenih regij, ki so zaradi svoje odročne lege še posebej odvisne od dejavnosti modrega gospodarstva, kot so pomorski promet, ladijski promet in turizem; |
| --- | --- |

AP.

ker ima modro gospodarstvo ključno vlogo v blaginji najbolj oddaljenih regij, ki so zaradi svoje odročne lege še posebej odvisne od dejavnosti modrega gospodarstva, kot so pomorski promet, ladijski promet in turizem;

| AQ. | ker imajo pristanišča bistveno vlogo pri doseganju ciljev trajnostnega modrega gospodarstva in ker bo povečanje trajnosti pristanišč spodbujalo trajnostni razvoj obalnih skupnosti; ker so pristanišča pomembna vozlišča za prevoz blaga in potnikov v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

AQ.

ker imajo pristanišča bistveno vlogo pri doseganju ciljev trajnostnega modrega gospodarstva in ker bo povečanje trajnosti pristanišč spodbujalo trajnostni razvoj obalnih skupnosti; ker so pristanišča pomembna vozlišča za prevoz blaga in potnikov v najbolj oddaljenih regijah;

| AR. | ker so pristanišča ključna za povezljivost in gospodarstvo regij in držav ter imajo pomembno vlogo pri spodbujanju trajnostnega razvoja, ki prispeva k boju proti izgubi biotske raznovrstnosti, kot določa nova strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030; ker se bo s spreminjanjem strukture evropske industrije (na primer s širjenjem energije iz obnovljivih virov na morju) razvijala tudi vloga pristanišč; |
| --- | --- |

AR.

ker so pristanišča ključna za povezljivost in gospodarstvo regij in držav ter imajo pomembno vlogo pri spodbujanju trajnostnega razvoja, ki prispeva k boju proti izgubi biotske raznovrstnosti, kot določa nova strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030; ker se bo s spreminjanjem strukture evropske industrije (na primer s širjenjem energije iz obnovljivih virov na morju) razvijala tudi vloga pristanišč;

| AS. | ker bi ladjedelnice v EU lahko izkoristile priložnosti, ki jih ponuja hitro rastoči inovativni trg z energijsko učinkovitimi servisnimi plovili; |
| --- | --- |

AS.

ker bi ladjedelnice v EU lahko izkoristile priložnosti, ki jih ponuja hitro rastoči inovativni trg z energijsko učinkovitimi servisnimi plovili;

| AT. | ker različne dejavnosti, povezane z modrim gospodarstvom, na enem prostoru ustvarjajo konkurenco, onesnaževanje in konflikte pri upravljanju morskega prostora, ki vplivajo predvsem na ribolovne dejavnosti, zlasti mali ribolov in obalne skupnosti; ker je pomorsko prostorsko načrtovanje ključno za preprečevanje vse večje konkurence in konfliktov pri upravljanju morskega prostora; |
| --- | --- |

AT.

ker različne dejavnosti, povezane z modrim gospodarstvom, na enem prostoru ustvarjajo konkurenco, onesnaževanje in konflikte pri upravljanju morskega prostora, ki vplivajo predvsem na ribolovne dejavnosti, zlasti mali ribolov in obalne skupnosti; ker je pomorsko prostorsko načrtovanje ključno za preprečevanje vse večje konkurence in konfliktov pri upravljanju morskega prostora;

| AU. | ker bi si morale države članice prizadevati, da bi prek svojih pomorskih prostorskih načrtov prispevale k trajnostnemu razvoju energetskih sektorjev na morju, pomorskega prometa, ribiškega sektorja in sektorja akvakulture ter k ohranjanju, varstvu in izboljševanju okolja, vštevši odpornost na učinke sprememb podnebja; ker bi bilo treba v zvezi s tem posebno pozornost nameniti interesom ribolova in akvakulture in jih ne potisniti na obrobje, ko bodo države članice nadaljevale delo in ko bodo opravljale revizije nacionalnih pomorskih prostorskih načrtov; |
| --- | --- |

AU.

ker bi si morale države članice prizadevati, da bi prek svojih pomorskih prostorskih načrtov prispevale k trajnostnemu razvoju energetskih sektorjev na morju, pomorskega prometa, ribiškega sektorja in sektorja akvakulture ter k ohranjanju, varstvu in izboljševanju okolja, vštevši odpornost na učinke sprememb podnebja; ker bi bilo treba v zvezi s tem posebno pozornost nameniti interesom ribolova in akvakulture in jih ne potisniti na obrobje, ko bodo države članice nadaljevale delo in ko bodo opravljale revizije nacionalnih pomorskih prostorskih načrtov;

| AV. | ker je cilj Pariškega sporazuma omejiti globalno segrevanje na precej pod 2 oC, po možnosti na 1,5 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo; |
| --- | --- |

AV.

ker je cilj Pariškega sporazuma omejiti globalno segrevanje na precej pod 2 oC, po možnosti na 1,5 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo;

| AW. | ker posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe o oceanu in kriosferi v spreminjajočem se podnebju vsebuje dokaze, da je združevanje znanstvenega znanja z znanjem lokalnega in domorodnega prebivalstva koristno za izboljšanje odpornosti; |
| --- | --- |

AW.

ker posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe o oceanu in kriosferi v spreminjajočem se podnebju vsebuje dokaze, da je združevanje znanstvenega znanja z znanjem lokalnega in domorodnega prebivalstva koristno za izboljšanje odpornosti;

| AX. | ker je cilj EU postati podnebno nevtralna najkasneje do leta 2050, v skladu s cilji zelenega dogovora; ker je EU predlagala cilj, da se do leta 2030 zmanjšajo neto emisije toplogrednih plinov za vsaj 55 %; ker je med možnostmi, ki si jih lahko izberejo države članice za doseganje tega cilja, tudi pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, ki bi moralo igrati ključno vlogo pri doseganju teh ciljev, in sicer prek celovitega pristopa, ki upošteva tri stebre trajnostnosti; |
| --- | --- |

AX.

ker je cilj EU postati podnebno nevtralna najkasneje do leta 2050, v skladu s cilji zelenega dogovora; ker je EU predlagala cilj, da se do leta 2030 zmanjšajo neto emisije toplogrednih plinov za vsaj 55 %; ker je med možnostmi, ki si jih lahko izberejo države članice za doseganje tega cilja, tudi pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, ki bi moralo igrati ključno vlogo pri doseganju teh ciljev, in sicer prek celovitega pristopa, ki upošteva tri stebre trajnostnosti;

| AY. | ker je treba v okviru strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 pripraviti predlog pravno zavezujočih ciljev za obnovo narave v skladu s ciljem, da se zaščiti 30 % morskega območja EU, od tega 10 % pod strogimi ohranitvenimi ukrepi; |
| --- | --- |

AY.

ker je treba v okviru strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 pripraviti predlog pravno zavezujočih ciljev za obnovo narave v skladu s ciljem, da se zaščiti 30 % morskega območja EU, od tega 10 % pod strogimi ohranitvenimi ukrepi;

| AZ. | ker so za vsako pomorsko regijo EU v zvezi s cilji, ki jih je treba doseči na zaščitenih morskih območij, potrebne posebne smernice in dobro načrtovanje; |
| --- | --- |

AZ.

ker so za vsako pomorsko regijo EU v zvezi s cilji, ki jih je treba doseči na zaščitenih morskih območij, potrebne posebne smernice in dobro načrtovanje;

| BA. | ker so najbolj oddaljene regije pravi naravni laboratoriji, bogati z biotsko raznovrstnostjo, in prava naravna zatočišča, ki jih je treba nujno zaščititi, zlasti zaradi njihove večinoma arhipelaške narave in pomembnih obalnih območij; |
| --- | --- |

BA.

ker so najbolj oddaljene regije pravi naravni laboratoriji, bogati z biotsko raznovrstnostjo, in prava naravna zatočišča, ki jih je treba nujno zaščititi, zlasti zaradi njihove večinoma arhipelaške narave in pomembnih obalnih območij;

| BB. | ker je za upravljanje ekosistemov potreben celosten pristop, ki upošteva vse vzroke izgube biotske raznovrstnosti, kot so podnebne spremembe, zakisljevanje oceanov, pojav tujih vrst, obalna erozija itd.; ker so potrebni globalna vizija, okvir in ekosistemski pristop k upravljanju in ohranjanju morskih virov; |
| --- | --- |

BB.

ker je za upravljanje ekosistemov potreben celosten pristop, ki upošteva vse vzroke izgube biotske raznovrstnosti, kot so podnebne spremembe, zakisljevanje oceanov, pojav tujih vrst, obalna erozija itd.; ker so potrebni globalna vizija, okvir in ekosistemski pristop k upravljanju in ohranjanju morskih virov;

| BC. | ker se zaradi podnebnih sprememb vedno bolj spreminjajo porazdelitev in migracijski vzorci različnih ribjih vrst, vplivajo pa tudi na mali ribolov v državah v razvoju, ki so bolj ranljive za njihove učinke; |
| --- | --- |

BC.

ker se zaradi podnebnih sprememb vedno bolj spreminjajo porazdelitev in migracijski vzorci različnih ribjih vrst, vplivajo pa tudi na mali ribolov v državah v razvoju, ki so bolj ranljive za njihove učinke;

| BD. | ker nezakonit ribolov močno ogroža morske vire, izčrpava ribje staleže, uničuje morske habitate, ustvarja nelojalno konkurenco ter ogroža preživetje obalnih skupnosti in otoškega ribištva; |
| --- | --- |

BD.

ker nezakonit ribolov močno ogroža morske vire, izčrpava ribje staleže, uničuje morske habitate, ustvarja nelojalno konkurenco ter ogroža preživetje obalnih skupnosti in otoškega ribištva;

| BE. | ker je za države članice bistveno, da izvajajo režim EU za nadzor ribištva, ki je preprost, pregleden in učinkovit, da bi zagotovili doseganje trajnostnih ciljev sektorja; |
| --- | --- |

BE.

ker je za države članice bistveno, da izvajajo režim EU za nadzor ribištva, ki je preprost, pregleden in učinkovit, da bi zagotovili doseganje trajnostnih ciljev sektorja;

| BF. | ker je izboljšana sledljivost z dostopom do informacij o hranilni vrednosti, poreklu ali kraju proizvodnje bistvena za vedenje potrošnikov, ko gre za diverzifikacijo potrošnje; |
| --- | --- |

BF.

ker je izboljšana sledljivost z dostopom do informacij o hranilni vrednosti, poreklu ali kraju proizvodnje bistvena za vedenje potrošnikov, ko gre za diverzifikacijo potrošnje;

Globalni pristop k modremu gospodarstvu EU

| 1. | pozdravlja novo strategijo Komisije za trajnostno modro gospodarstvo EU; obžaluje pa, da ni specifičnih ciljev za različne sektorje, zlasti ribištvo in akvakulturo kot pomembna sektorja modrega gospodarstva; poudarja, da morajo zakonodajni predlogi in novi akcijski načrti vedno temeljiti na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih in ocenah vplivov na okolje, družbo in gospodarstvo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k široki opredelitvi modrega gospodarstva, ki bo zajemala vse sektorske in medsektorske dejavnosti v zvezi z oceani, morji in obalnimi območji, vključno z neposrednimi in posrednimi podpornimi dejavnostmi, in v kateri bo ribiški sektor ustrezno upoštevan; opozarja na splošen pomen inovacij za vse te dejavnosti, najsibodo tradicionalne ali novonastajajoče; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da je treba spodbujati celosten pristop k različnim sektorjem modrega gospodarstva ter pri tem priznati in spoštovati prednostne naloge držav članic in jih podpirati pri oblikovanju teh prednostnih nalog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da ima sektor modrega gospodarstva na splošno ključno vlogo, zlasti v najbolj oddaljenih regijah EU, in lahko prispeva k ublažitvi posledic podnebnih sprememb, spodbujanju sonaravnih rešitev ter izboljšanju uporabe morskih in vodnih virov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja na negativne trende in jasno poslabšanje nekaterih bolj tradicionalnih sektorjev modrega gospodarstva (kot so ribištvo, ladjedelništvo in popravila ladij), zlasti na področjih, kjer so imeli vlogo pristnih zakoreninjenih dejavnosti, ki so pospeševale predhodne ali naslednje gospodarske dejavnosti v verigi, ustvarjale delovna mesta in spodbujale rast; meni, da nobena strategija modrega gospodarstva ne bi smela opustiti teh dejavnosti in regij ter bi morala poudariti potencial inovacij za zaustavitev zabeleženega upada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je spodbujanje modrega gospodarstva bistveno za oživitev celotnega gospodarstva in obnovitev ekonomskih in socialnih vidikov več panog, ki jih je pandemija covida-19 močno prizadela, kot sta med drugim promet in turizem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva k boljšemu in bolj usklajenemu izvajanju vseh razpoložljivih finančnih instrumentov, vključno s strukturnimi in investicijskimi skladi za boljšo promocijo strategije modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami oceni posebne potrebe ribiškega sektorja v okviru financiranja modrega gospodarstva (na sektorski, regionalni, nacionalni in evropski ravni), da bi uresničili njegov potencial za rast in ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da razvoj modrega gospodarstva zahteva večji vložek v znanje ter da morajo EU in države članice zagotoviti zanesljivo financiranje za izboljšanje znanja o morskem okolju ter zagotoviti dolgoročno trajnost in predvidljivost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja, da je potrebna ustrezna finančna podpora modremu gospodarstvu, da bi se omogočile obsežne naložbe v raziskave, tehnologijo in infrastrukturo na ravni EU in držav članic; zato poziva Komisijo in industrijo, naj ocenita koristi vzpostavitve partnerstev EU za pomorski promet, tudi s zasebnim sektorjem, na ravni EU in mednarodni ravni, da bi se odzvali na trenutne izzive v mednarodni trgovini in dobavnih verigah, spodbudili inovacije in konkurenčnost v tej panogi, prispevali k razogljičenju, ustvarili infrastrukturo za električno energijo z obale ter za polnjenje in dobavo alternativnih goriv v pristaniščih in tovornih terminalih ter razvili načrte za ravnanje z odpadki v atlantskih, sredozemskih in baltskih pristaniščih; zato pozdravlja vzpostavitev evropskega partnerstva za podnebno nevtralno, trajnostno in produktivno modro gospodarstvo, katerega namen je uskladitev nacionalnih, regionalnih in evropskih prednostnih nalog na področju raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo nove projekte in instrumente za vse deležnike modrega gospodarstva, da bodo njihove dejavnosti temeljile na odgovorni in trajnostni rabi naravnih virov, razogljičenju in krožnem gospodarstvu; poudarja, da se mora trajnostno modro gospodarstvo razvijati v okviru ekoloških omejitev, temeljiti na znanstvenih mnenjih in spodbujati zdravo morsko okolje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je treba začeti izvajati celosten, na ekosistemu temelječ pristop za vse sektorje modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajne in nezakonodajne pobude, ki bodo temeljile na ustreznih ocenah učinka teh pobud na sektor ribištva in akvakulture ter zagotovile, da bo modro gospodarstvo postalo temeljni steber za doseganje splošnih ciljev evropskega zelenega dogovora in z njim povezanih poznejših strategij EU; poudarja, da bo preoblikovanje modrega gospodarstva spodbudilo inovacije ter ustvarjanje delovnih mest in gospodarske priložnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da lahko obalne skupnosti in skupnosti, ki so odvisne od oceanov, prispevajo k razvoju trajnostne panoge modrega gospodarstva, ki upošteva njihove posebne okoliščine in potrebe; poudarja, da lahko vodijo različne pilotne projekte, kot so projekti v zvezi s tehnologijami za energijo iz obnovljivih virov na morju, razvoj na naravi temelječih dejavnosti in prispevek trajnostnega ribištva in akvakulture k zdravim, odpornim in varnim prehranskim sistemom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi morale biti obalne in otoške skupnosti, zlasti tiste, ki so udeležene v ribištvu, v celoti vključene v vse faze razvoja modrega gospodarstva, saj bo le tako lahko uresničen njegov potencial na področju inovacij, zaposlovanja, blaginje in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je potreben celosten pristop k vsem sektorjem modrega gospodarstva, ki bo ustrezno upošteval njihove medsebojne vplive, da bi zagotovili, da dejavnosti enega sektorja ne bodo ovirale dejavnosti drugega sektorja ali povzročale konfliktov z njimi; ugotavlja, da je to pomembno tudi za varstvo morskega okolja; poudarja potrebo po skupnem, vključujočem in medsektorskem pomorskem prostorskem načrtovanju; v zvezi s tem poudarja pomen učinkovitega ekosistemskega pomorskega prostorskega načrtovanja za doseganje ekoloških, socialnih in gospodarskih ciljev, med drugim v okviru prehoda na podnebno nevtralno družbo; meni, da bo pomorsko prostorsko načrtovanje ustvarilo sinergije med sektorji in zaščitilo preživetje ribičev; obžaluje, da je večina držav članic odložila pripravo pomorskih prostorskih načrtov v skladu z Direktivo 2014/89/EU; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo pregled direktive v letu 2022 predstavljen pravočasno, in naj po potrebi priloži popravne pobude; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba pri pobudah, ki bodo zagotovile novo vizijo trajnostnega modrega gospodarstva v EU, upoštevati medsebojno vplivanje kopnega in morja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja pomen sklenitve dvostranskih sporazumov o partnerstvu s tretjimi državami, zlasti sporazumov za partnerstva za trajnostni ribolov in boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; poudarja, da bi si morali dvostranski sporazumi o partnerstvu prizadevati za skladnost z najvišjimi merili okoljske, gospodarske in socialne trajnostnosti ter temeljiti na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je zaskrbljen zaradi primerov nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova zunaj voda EU; opozarja, da nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov, ki ga lajša praksa uporabe zastav ugodnosti, škodi prehranski varnosti in možnosti preživljanja ljudi v obalnih državah, obenem pa ustvarja ugoden teren za piratstvo; poziva, naj se vzpostavita trden svetovni sistem odvračilnih sankcij in večplasten pristop k preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; poudarja, da je treba omejiti uporabo zastav ugodnosti in spremembe zastav ter obravnavati pretovarjanje na morju, saj sta to pomembna pristopa za zaprtje vrzeli, ki omogočajo nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov; v širšem smislu poziva EU, naj podpre krepitev protikorupcijskih zmogljivosti, tako da spodbuja mednarodno sodelovanje med nacionalnimi agencijami, izboljša nadzor ribolovnih agentov v državah v razvoju s podporo EU ter podpira regionalne centre in delovne skupine za spremljanje in nadzor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da se je treba stalno, učinkovito in celovito boriti proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; poziva Komisijo, naj pregleda svoje razprave z državami, ki so uporabile mehanizem za preverjanje subsidiarnost; poudarja, kako pomembna je sledljivosti proizvodov za prepoved uvoza morskih proizvodov, ki izvirajo iz nezakonitega ribolova; poziva države članice, naj sprejmejo resnično strog pristop k iztovarjanju plovil iz sumljivih tretjih držav; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je treba okrepiti dialog z državami, ki mejijo na Sredozemlje, zlasti na južni obali Sredozemlja, in povečati financiranje projektnih linij, ki so usmerjene v mednarodno sodelovanje v sektorjih modrega gospodarstva (Interreg Next Med, program Interreg Euro-MED za obdobje 2021–2027, Switch Med itd.); |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da imajo nekatere flote zunaj EU, ki lovijo na istih območjih in izvažajo ribiške proizvode na evropski trg, nižje standarde trajnostnosti, kar negativno vpliva na konkurenčnost evropskih ribičev; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je treba vzpostaviti enake konkurenčne pogoje za proizvode, uvožene iz tretjih držav, ter zagotoviti, da bodo vsi ribiški proizvodi in proizvodi iz akvakulture, ki se porabijo v EU, proizvedeni v trajnostnih prehranskih sistemih in da bodo skladni s cilji zelenega dogovora; poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev splošnega okolja poštene konkurence v okviru Svetovne trgovinske organizacije in zlasti v trgovinskih sporazumih EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj še naprej izboljšujejo pravice in delovne pogoje državljanov tretjih držav, ki delajo na plovilih EU, ter vsem, ki delajo v ribiškem in akvakulturnem sektorju ter v vseh drugih sektorjih modrega gospodarstva, zagotovijo dostojno plačilo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje in usklajevati ukrepe s sedanjimi večstranskimi forumi, kot so Okvirna konvencija OZN o spremembi podnebja, Konvencija o biološki raznovrstnosti, agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 ter drugi s tem povezani mednarodni in večstranski procesi, da bi spodbujali varstvo, ohranjanje, trajnostno upravljanje in obnovo morske in sladkovodne biotske raznovrstnosti, hkrati pa prispevali k drugim ciljem trajnostnega razvoja; poudarja, da je COP15 v Kunmingu na Kitajskem dobra priložnost za dogovor o svetovnih ukrepih v zvezi s tem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je seznanjen s ciljem, da bi do leta 2030 zaščitili 30 % svetovnih oceanov, vendar opozarja, da tega ne bi smeli storiti na račun prehranske varnosti, ribičev in proizvajalcev v akvakulturi, domorodnih ljudstev ter lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja zavezanost Komisije določitvi treh obsežnih zaščitenih morskih območij v Antarktičnem oceanu; obžaluje, da Komisiji za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki v letu 2021 spet ni uspelo doseči dogovora o teh zavarovanih območjih; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja vlogo lokalnih in regionalnih oblasti, da skupaj z državami članicami pomagajo opredeliti in določiti dodatna zavarovana morska območja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja, da vse več raziskav, zlasti posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe o oceanu in kriosferi v spreminjajočem se podnebju, kaže, da je cilje v zvezi z biotsko raznovrstnostjo ter blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje lažje doseči, če imajo ribiči in lokalne skupnosti neposreden nadzor nad upravljanjem virov, od katerih so odvisni; poudarja, da so ekosistemi, ki jih upravljajo obalne skupnosti, med najbogatejšimi in najbolj produktivnimi, pripomorejo pa tudi k prilagajanju obalnih območij na posledice podnebnih sprememb; opozarja na tveganja, ki jih pomeni prilaščanje oceanov pri pomorskem prostorskem načrtovanju; v zvezi s tem poudarja, da je treba zaščititi mali ribolov, zagotoviti odgovorno upravljanje in zahtevati, da upravičenci podjetij EU, ki delujejo v modrem gospodarstvu, prevzamejo odgovornost, če njihove dejavnosti kršijo človekove pravice; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva EU in partnerske države, naj se v strategijah za blaženje podnebnih sprememb oprejo na znanje domorodnega prebivalstva in aktivno spodbujajo participativno upravljanje, ki je dokazano učinkovito za povečanje odpornosti lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da bi bilo treba pri mednarodnem upravljanju oceanov sprejeti medsektorski pristop k modrem gospodarstvu ter zagotoviti enako obravnavo vseh pomorskih gospodarskih dejavnosti; podpira priznanje oceanov kot skupne dobrine človeštva in poziva, naj bodo sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu vedno skladni s cilji trajnostnega razvoja do leta 2030, okoljskimi obveznostmi in cilji EU ter obveznostmi in cilji skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

31.

| 32. | izraža zaskrbljenost, ker sektorska podpora, ki jo zagotavljajo sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, pogosto ne koristi neposredno lokalnim ribiškim in obalnim skupnostim v tretjih državah, zato poziva Komisijo, naj sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu tesno poveže s programi EU za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da morajo sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu postati pripomoček za razvoj lokalnih modrih gospodarstev; meni, da je zaradi nezadostnih podatkov težko oceniti prispevke teh sporazumov k doseganju ciljev trajnostnega razvoja v partnerskih državah; poziva EU, naj poveča zahteve teh sporazumov glede preglednosti, zbiranja podatkov (zlasti o ulovu, registraciji vozil in delovnih pogojih) in poročanja ter vzpostavi centralizirano socialno-ekonomsko podatkovno zbirko za vsa plovila EU, ne glede na to, kje delujejo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je treba v pogajanja o sporazumih o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in med njihovim obdobjem izvajanja vključiti vse deležnike ter zagotoviti, da se upoštevajo potrebe skupnosti, na katere ta partnerstva najbolj vplivajo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | obžaluje pomanjkljivo spremljanje izvajanja in ustrezne uporabe financiranja; je zaskrbljen, da sektorska podpora v okviru sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu za male ribiče pogosto nima neposrednih koristi; poziva Komisijo, naj vzpostavi tesno povezavo med sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in razvojno pomočjo EU, da bi se izboljšala dodana vrednost za obalne skupnosti; poleg tega poziva Komisijo, naj proaktivno objavlja letna poročila o tem, kako se uporablja sektorska podpora, da bi bolje sledili uporabi javnih sredstev EU; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja vlogo konvencij o regionalnih morjih in regionalnih organizacij za upravljanje ribištva; poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozna pooblastila za regionalne organizacije za upravljanje ribištva, da bi zaščitili ribolovne vire v državah v razvoju in mednarodnih vodah, zlasti z izboljšanjem upravljanja staležev vrst, kot je tropski tun, zmanjšanjem zavržkov, uporabo previdnostnega pristopa, da se zagotovi ohranjanje ogroženih vrst in ranljivih morskih ekosistemov, ter izboljšanjem razpoložljivih podatkov, skladnosti in preglednosti odločanja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | v širšem smislu poziva, naj se izboljšajo prakse upravljanja ribištva, spremljanje, razvoj ekološkega označevanja in nove tehnologije, kot je veriženje blokov, da bi izboljšali sledljivost proizvodov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poleg tega poziva EU, naj zagotovi tehnično pomoč proizvajalcem, zlasti malim, v državah v razvoju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opozarja, da bi morale vse države, ki se ukvarjajo z ribištvom v Zahodni Afriki, vzpostaviti regionalno organizacijo za upravljanje ribištva – zlasti za izkoriščanje skupnih staležev, kot so male pelagične ribe – kot zahtevajo mednarodno pravo, ustrezni nacionalni zakoni, vseafriške in regionalne ribiške politike ter drugi instrumenti; meni, da bi moral biti ta režim upravljanja skladen s previdnostnim in ekosistemskim pristopom, ki zagotavlja, da je celotni dovoljeni ulov znotraj varnih bioloških meja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva EU, naj kot temelj prihodnje modre delovne skupine EU-Afrika učinkovito spodbuja in varuje mali ribolov v Afriki, ki je glavna možnost preživljanja z oceanom, in sicer s financiranjem izvajanja mednarodnih smernic FAO o trajnostnem malem ribolovu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da lahko proizvodnja ribje moke in ribjega olja med drugim prispeva k prelovu v državah v razvoju, zlasti v Zahodni Afriki; poziva k obveznim ukrepom skrbnega pregleda, s katerimi bi zagotovili, da je celotna dobavna veriga morske hrane pravična, v celoti sledljiva in ne uporablja nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ter da ni povezana s kršitvami človekovih pravic, vključno s trgovino z ljudmi in suženjstvom; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja vlogo konvencij o regionalnih morjih in regionalnih organizacij za upravljanje ribištva za boljše upravljanje, ki temelji na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih, ki bi morala biti zlahka dostopna vsem gospodarskim subjektom; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozna pooblastila za regionalne organizacije za upravljanje ribištva, da bi zaščitili ribolovne vire v državah v razvoju in mednarodnih vodah, zlasti z izboljšanjem upravljanja staležev vrst, kot je tropski tun, zmanjšanjem zavržkov, uporabo previdnostnega pristopa, da se zagotovi ohranjanje ogroženih vrst in ranljivih morskih ekosistemov, ter izboljšanjem razpoložljivih podatkov, skladnosti in preglednosti odločanja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj si dejavno prizadeva za vključitev ciljev prilagajanja podnebnim spremembam in njihovega blaženja in spodbuja njihovo vključitev v svoje sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu ter pri odločanju v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva EU in države članice, naj okrepijo prizadevanja za izboljšanje svetovnega upravljanja ribištva, zlasti z mehanizmi, kot je pobuda za preglednost v ribištvu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opozarja, da mora biti trajnostno upravljanje virov, ki temelji na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih, ključna prednostna naloga za doseganje ciljev strateške agende EU in mora biti vključeno tudi v dvostranske sporazume o partnerstvu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da modro gospodarstvo vključuje več kot zgolj tradicionalne dejavnosti, da bi morale razvoj novih dejavnosti vedno spremljati ocene učinka in da je treba sprejeti pregleden znanstveni pristop ter učinkovito posvetovanje in enakopravno sodelovanje vseh prizadetih sektorjev, da bi olajšali trajnostno organizacijo teh dejavnosti v modrem gospodarstvu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da je pomorski promet ključen element za mednarodno povezljivost, za svetovni trgovinski sistem, za gospodarstvo EU in njeno konkurenčnost ter za regije EU; poudarja, da je treba okrepiti vlogo pristanišč, vlagati v pametno infrastrukturo, razvoj in upravljanje pristanišč, kar bi moralo še povečati njihove zmogljivosti za prilagoditev večji trgovinski izmenjavi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo in države članice, naj bodo naložbe v pristanišča vzdolž obale EU osredotočene na manjkajoče povezave z notranjostjo s splošnim ciljem, da bi postal promet odpornejši in da bi se pristanišča preoblikovala v logistične platforme in strateške grozde za multimodalni promet, proizvodnjo, shranjevanje in distribucijo energije ter za turizem; poudarja, da je treba med cilje Mednarodne pomorske organizacije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v pomorskem prometu vključiti tudi tržne ukrepe, da bi uvedli plačilo nadomestila za ogljik v mednarodnem ladijskem prometu in zagotovili izvedljiv pristop k zmanjšanju emisij; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da je cilj sporočila Komisije o strategiji za trajnostno in pametno mobilnost uvedba prvih brezemisijskih plovil na trg do leta 2030 in da je EU v okviru programa Obzorje 2020 že financirala obsežne raziskave na področju hibridizacije in elektrifikacije plovil; poziva Komisijo, naj dodatno spodbudi podporo uporabi električnih plovil za kratke plovbe; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo in države članice, naj dokončajo prednostne projekte v okviru vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) za Atlantik ter Sredozemsko in Baltsko morje, zlasti na čezmejnih območjih ter v okviru prihodnjih smernic za TEN-T in Instrumenta za povezovanje Evrope za obdobje 2021–2027, da bi spodbudili, poenostavili in ustrezno financirali celovit razvoj pomorskih avtocest omrežja TEN-T za boljše vključevanje krajših morskih plovb za širšo dobavo blaga prek pristanišč in s tem boljše povezovanje otokov s celino in prek celovitega multimodalnega prometnega sistema; poudarja, da je bistveno vzpostaviti nemotene in trajnostne prometne verige za potnike in tovor v vseh načinih prevoza, zlasti v železniškem in pomorskem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh; meni, da bi bilo treba pri projektih posebno pozornost nameniti potrebam za povezljivost in dostopnost obrobnih, otoških in najbolj oddaljenih atlantskih, sredozemskih in baltskih regij; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da se lahko pristanišča uporabijo za spodbujanje modrega gospodarstva, saj imajo ključno vlogo v gospodarskih dejavnostih teh panog, ter za zagotovitev njegovega prehoda na trajnostno in pametno mobilnost v skladu z načeli evropskega zelenega dogovora; poziva Komisijo, naj več finančnih sredstev EU prerazporedi tako, da se bo izboljšala prometna učinkovitost in dostopnost osrednjih pristanišč TEN-T in da se bodo zmanjšali stroški, vštevši naložbe v stalno poglabljanje dna in kanalov ter druge ukrepe za krepitev zmogljivosti v izbranih pristaniščih; opozarja Komisijo in države članice, da je treba nadalje vlagati v trajnostno in pametno pristaniško infrastrukturo, da bi pristanišča lahko postala multimodalna vozlišča mobilnosti ter prometna in energetska vozlišča za povezane električne sisteme, vodik in druga alternativna goriva ter testna mesta za predelavo odpadkov in krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

52.

| 53. | čestita pristanišču Vigo, da je pionirsko pristanišče EU, ki je prvo izvedlo evropsko strategijo za modro rast; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja pobudo FAO za mrežo modrih ribiških pristanišč, katere cilj je pripraviti smernice o dobri mednarodni praksi za ribiška pristanišča, ki so v prehodu na modele modrega gospodarstva, da bi izboljšali njihovo trajnostnost z varstvom okolja ter spodbujanjem socialnih in gospodarskih koristi; podpira FAO pri ustanovitvi stalnega urada v pristanišču Vigo za razvoj in upravljanje svetovne mreže modrih pristanišč; |
| --- | --- |

54.

Odpornost, konkurenčnost in delovna mesta

| 55. | priznava, da morajo biti prizadevanja EU za okrevanje osredotočena na cilje trajnostnosti, konkurenčnosti in rasti; poudarja, da so za spodbujanje tega prehoda potrebni trajnostni instrumenti financiranja, med njimi okrepitev javnih in zasebnih naložb; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo trajnostni razvoj vrednostnih verig malega ribolova in akvakulture od ribičev do potrošnikov, s spodbujanjem usklajevanja selektivnih, neuničujočih in energetsko učinkovitih ribolovnih in akvakulturnih metod, z olajšanjem izmenjave znanja z raziskovalno skupnostjo EU in s spodbujanjem trajnostnih metod trženja ribiških proizvodov ob hkratnem zmanjševanju upravnih bremen; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da je treba priznati socialno-ekonomsko vrednost rekreacijskega ribolova in njegov prispevek k trajnostnemu modremu gospodarstvu v EU; poudarja, da je potrebno več in boljših podatkov o rekreacijskem ribolovu, vključno o njegovem prispevku k turističnemu sektorju, njegovih interakcijah z malimi ribiči, vplivih na okolje ter socialno-ekonomskem pomenu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja pomen malega priobalnega ribolova za modro gospodarstvo in kulturno identiteto skupnosti v obalnih regijah in na otokih; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva države članice, naj pri dodeljevanju ribolovnih možnosti v celoti izvajajo pregledna in objektivna merila iz člena 17 skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi bi izboljšali zbiranje podatkov o rekreacijskem ribolovu v morju ter celinskih sladkih vodah in brakičnih vodnih poteh, pri tem pa upoštevajo vpliv na okolje in socialno-ekonomske vrednosti te dejavnosti, da bi zagotovili pravično in uravnoteženo upravljanje ribiškega in ribogojnega sektorja ter spodbudili večje naložbe v razvoj dejavnosti obalnih skupnosti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja pomen vključujočega pomorskega prostorskega načrtovanja, da bi pri razvoju novih dejavnosti modrega gospodarstva zmanjšali tekmovanje za prostor na račun drugih dejavnosti, kot je ribolov; poudarja, da imata ribištvo in akvakultura osrednjo vlogo in da je treba tema sektorjema zagotoviti ustrezno prepoznavnost v modrem gospodarstvu, zato poziva k strategiji za spodbujanje interakcije med različnimi pomorskimi in kopenskimi dejavnostmi modrega gospodarstva na način, ki bo koristil vsem; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisijo, naj podpre razvoj shem za proizvodnjo energije pod vodstvom skupnosti, ki bodo obalnim skupnostim, vključno z ribiči, omogočale polno sodelovanje pri načrtovanju in razvoju proizvodnje energije iz obnovljivih virov, hkrati pa dobiček ponovno vlagale v lokalno skupnost; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva države članice, naj v skladu z določbami o pomorskem prostorskem načrtovanju določijo posebna zgodovinska in tradicionalna ribolovna območja ribičev kot območja, kjer proizvodnja energije iz obnovljivih virov na morju ni mogoča; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da bi bilo treba vetrne elektrarne na morju graditi le, če je mogoče zagotoviti, da v skladu s cilji modrega gospodarstva in evropskega zelenega dogovora ne bo negativnih okoljskih in ekoloških vplivov ali gospodarskih, socialno-ekonomskih in družbeno-kulturnih posledic za ribiče in proizvajalce v akvakulturi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja pobude, kot je opazovalnica za vetrno energijo na morju kot forum, ki ga je vzpostavila regionalna vlada Galicije, da bi opredelili priložnosti in uravnotežili načine uporabe morja, ki bi lahko medsebojno tekmovali, pri tem pa vključili industrijski sektor, sektor pomorskega ribištva ter z njimi povezane subjekte in organizacije; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ugotavlja, da je ekstraktivna industrija rastoč sektor modrega gospodarstva; poudarja dolžnosti držav, da ne sprejemajo ukrepov, vključno z obsežnimi razvojnimi projekti, ki bi lahko negativno vplivali na možnost preživljanja celinskih in morskih malih ribičev, njihova ozemlja ali pravico do dostopa, ter da pripravljajo predhodne ocene učinka projektov ekstraktivne industrije, ki jih izvajajo zasebni subjekti, da bi ocenile negativne učinke, ki bi jih lahko imeli na človekove pravice v lokalnih ribiških skupnostih; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva k vzpostavitvi foruma EU za dialog, ki bo pregleden in bo zagotavljal udeležbo vseh deležnikov in ravnovesje moči med njimi, da bi spodbudili medsektorsko sodelovanje, izmenjavo izkušenj in reševanje sporov; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo posebne ukrepe za spodbujanje in olajšanje dostopa ter polno uporabo razpoložljivih naložbenih možnosti za trajnostne ribolovne in akvakulturne prakse v okviru novega Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo, skupaj z drugimi programi EU, kot sta mehanizem za okrevanje in odpornost ali Obzorje Evropa, za trajnostne ribolovne prakse in za trajnostne dejavnosti akvakulture, pa tudi, da bodo lahko obalne, oddaljene in čezmorske skupnosti diverzificirale svoja gospodarstva; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisijo, naj na podlagi najboljših praks sklada ESPRA razvije turistične projekte za rekreacijski ribolov in te projekte še naprej financira prek tega sklada; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja, da je treba razviti celovitejše strategije za prilagajanje sektorjev ribištva in akvakulture ter obalnih območjih posledicam podnebnih sprememb in njihovem vplivu na skupnosti in njihovo preživetje; poudarja, da morajo vsi sektorji prispevati k blažitvi podnebnih sprememb v skladu z evropskim zelenim dogovorom ter sedmim in osmim okoljskim akcijskim programom; |
| --- | --- |

70.

| 71. | meni, da bi morala skupna ribiška politika vključevati socialno pogojenost, podobno tisti iz nove skupne kmetijske politike, ki bi lahko določala sankcije za lastnike ribiških plovil, proizvajalce v akvakulturi in druge upravičence sklada ESPRA, če ti ne bi zagotovili ustreznih delovnih pogojev za vse svoje delavce, vključno s sezonskimi delavci in delavci migranti; poudarja, da je ta socialna pogojenost bistvena za zaščito dostojanstva na delovnem mestu in socialnih pravic delavcev v ribištvu in akvakulturi ter prispeva k doseganju socialne pravičnosti za vse; |
| --- | --- |

71.

| 72. | meni, da so večja varnost zaposlitve, varnost pri delu, zdravi oceani, ki zagotavljajo boljše zaslužke in socialno varnost v ribiškem in akvakulturnem sektorju, bistveni za privabljanje žensk in mlajših generacij ter s tem zagotavljanje pomladitve sektorjev in njihovega nadaljnjega preživetja; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pozdravlja vlogo žensk v trajnostnih ribiških in akvakulturnih vrednostnih verigah in zato poziva, naj se jim zagotovijo dostojni delovni pogoji, enake plače, socialna varnost ter prepoznavnost in zastopanost v strukturah in procesih odločanja; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poudarja, da imata ribištvo in akvakultura v številnih delih EU ključno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest in ohranjanju gospodarstva, saj v številnih obalnih in otoških skupnostih, zlasti v najbolj oddaljenih regijah, zagotavljata več kot polovico lokalnih delovnih mest; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poudarja, da je treba za izboljšanje trajnostnosti, konkurenčnosti in gospodarske uspešnosti ribiškega in akvakulturnega sektorja zagotoviti enake konkurenčne pogoje za gospodarske subjekte EU v svetovnem gospodarstvu ter se osredotočiti na poklicno usposabljanje, vseživljenjsko učenje, priznavanje tega usposabljanja na evropski ravni, svetovalne storitve ter širjenje tehničnega in znanstvenega znanja in inovativnih praks, pri tem pa treba priznati prispevek trgovinskih združenj v zvezi s tem; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja, da je treba ribiškim proizvodom pri prvi prodaji dodati vrednost, zlasti proizvodom malega priobalnega ribolova, da bi povečali prihodke in plače ribičev; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisijo, naj razvije nove oblike trajnostnega pomorskega in obalnega turizma, spodbuja turistične dejavnosti, zagotavlja dodatne toke dohodkov in poveča zaposlenost skozi vse leto, da bi povečala vrednost morskih in obalnih območij, obenem pa zaščiti okolje in modro kulturno dediščino ter ohrani morske in obalne habitate; poudarja, da je krožno gospodarstvo v turistični panogi pomembno pri razvoju bolj trajnostnih praks, ki koristijo lokalnemu razvoju; priznava, da bi moral turistični sektor sodelovati z obalnimi skupnostmi in da potrebuje podporo za povečanje učinkovitosti in trajnostnosti infrastrukture ter konkurenčnosti morskih in turističnih letovišč; |
| --- | --- |

77.

| 78. | priznava, da lahko obalni turizem na države v razvoju vpliva pozitivno, lahko pa je tudi škodljiv, če se razvijejo strategije za masovni turizem, ki vodijo do zmanjšanja porabe in dostopa lokalnih potrošnikov do hrane ter uničevanja morskega okolja in kulturnih identitet; poziva, naj EU spodbuja pravične modele turizma z majhnim vplivom; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poudarja, da je treba ohraniti naš naravni kapital in dediščino, da bi spodbudili trajnostni turizem (na primer ekološki turizem), in poziva države članice, naj zaščitijo biotsko raznovrstnost z nujnim sprejetjem ohranitvenih ukrepov (vključno s čezmejnimi) za zaščito, obnovo in promocijo morskih in obalnih ekosistemov, tudi s pomorskimi omrežji Natura 2000; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva Komisijo, naj vključi trajnostni pomorski, otoški in obalni turizem v povezane ukrepe in programe, podpre pobude, ki spodbujajo diverzifikacijo obalnega in pomorskega turizma, ter pomaga zmanjšati sezonsko odvisnost turističnih dejavnosti in zaposlitev; poziva Komisijo, naj zbira boljše podatke o prispevku rekreativnega turističnega trnkarjenja za obalna in otoška gospodarstva; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poudarja, kako pomembno je modro gospodarstvo v najbolj oddaljenih regijah, zlasti v turističnem sektorju; zato poziva Komisijo, naj oblikuje prometni program z možnostmi, ki so posebej povezane z oddaljenostjo in otoško lego (POSEI za promet), da bi bolj neposredno obravnavali potrebe otokov in najbolj oddaljenih regij ter podprli delovanje nekaterih komercialnih poti do njih; |
| --- | --- |

81.

| 82. | podpira trajnostne prakse v obalnem in pomorskem turizmu, saj so bistvene za konkurenčnost atlantskega, sredozemskega in baltskega območja in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest v modrem izobraževanju in poklicnem usposabljanju; poudarja, da bi posebno usposabljanje na področju dejavnosti modrega gospodarstva prispevalo k večji ozaveščenosti o morskih ekosistemih in potrebi po njihovi zaščiti; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva Komisijo, naj opravi široko posvetovanje z regionalnimi in lokalnimi organi ter vsemi povezanimi deležniki, da bi našli rešitve, ki bodo prilagojene lokalnim in regionalnim skupnostim; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Komisijo, naj oceni možne rešitve za spodbujanje odpornosti turistične panoge na učinke prihodnjih pandemij ali drugih motenj, ki ogrožajo turistične dejavnosti, in pripravi ustrezne pobude za izboljšanje delovnih in zaposlitvenih pogojev delavcev v tej panogi, da bi se povečala njena privlačnost in da bi prispevali k uresničenju celotnega potenciala modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poudarja pomen rekreacijske plovbe in jadranja za pomorski turizem; poudarja vlogo lokalne kulture in gastronomije pri razvoju evropskega obalnega turizma ter pomen obalnega in podvodnega turizma, športnega trnkarjenja, ekoturizma, vodnih športov in križarjenja; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poudarja, da so zavarovana morska območja pomemben instrument za varstvo oceanov; meni, da ta območja pomenijo priložnost za razvoj znanstvenega turizma; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pozdravlja, da je Komisija osredotočena na trajnostni in „počasni“ turizem ter da namerava razviti podporne svežnje (načrt za lokalne zelene dogovore) v podporo zelenemu prehodu za mesta in regije; ugotavlja, da lahko oddaljeni otoki in obalne skupnosti pri tem prehodu odigrajo vodilno vlogo; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva Komisijo in države članice, naj priznajo prispevek k modremu gospodarstvu, ki ga imata morski rekreacijski ribolov in turizem, ki ga ustvarja, ter potencial tega sektorja za zagotavljanje dodatnih gospodarskih priložnosti v obalnih skupnostih; |
| --- | --- |

88.

| 89. | obžaluje, da potencial modrega gospodarstva ni bil dovolj upoštevan pri pripravi in ocenjevanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki se financirajo iz instrumenta NextGenerationEU; |
| --- | --- |

89.

| 90. | se zavzema za vzpostavitev ustreznega finančnega okvira za spodbujanje razvoja modrega gospodarstva in ustvarjanja delovnih mest, ki bo vključeval in usklajeval različne razpoložljive finančne instrumente, torej strukturne in naložbene (ESPRA, ESRR, ESS, Kohezijski sklad), Obzorje Evropa 2021–2027 in druge; opozarja, da je treba spodbujati boljše usklajevanje teh instrumentov s potrebami deležnikov in obsežno razširjanje sedanjih priložnosti; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva k poglobljeni razpravi s sektorjem na ravni EU, pri čemer je treba upoštevati resne socialno-ekonomske učinke pravil o merjenju ribolovne zmogljivosti, vpliv teh pravil na ribištvo in življenje ribičev, hkrati pa ohraniti strog nadzor nad ribolovno zmogljivostjo; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poudarja strateški pomen ladjedelništva in popravil ladij ter njihovo medsebojno povezanost z drugimi sektorji, kot je sektor pomorskega turizma; meni, da vlaganje v tehnološke inovacije in postopke velike specializacije, ki se lahko prevedejo v povečanje dodane vrednosti, lahko ustvari okolje manjše konkurenčnosti na svetovni ravni in omogoči spreobrnitev trenda upadanja sektorja; podpira posebne vrste podpore za oživitev in modernizacijo ladjedelniške industrije v državah članicah v njenih različnih oblikah; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ugotavlja, da so flote EU za mali in obrtni ribolov zelo stare, zlasti v najbolj oddaljenih regijah, da imajo njihova plovila zelo visoko povprečno starost in da niso varna ne za ljudi, ki delajo na njih, ne za same ulove, pri čemer ponovno poudarja potrebo po podpori sklada ESPRA za nakup novih plovil brez povečanja ulova, spoštovanje največjega trajnostnega donosa in s tem izboljšanje njihove okoljske učinkovitosti; |
| --- | --- |

93.

| 94. | opozarja, da so ribiške flote v najbolj oddaljenih regijah v nekaterih primerih v zelo slabem stanju in predstavljajo nevarnost za varnost ribičev in okolje; zato meni, da je treba poiskati rešitve za izboljšanje varnosti in delovnih pogojev za ribiče, zmanjšanje emisij CO2 ter izboljšanje pogojev za ribolov in ohranjanje pogojev za ulov; poudarja, da je treba zagotoviti neprekinjeno oskrbo z zdravimi in visokokakovostnimi beljakovinami v pogojih, ki so popolnoma varni in zaščiteni, z manjšim vplivom na okolje in brez povečanja ribolovne zmogljivosti; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva Komisijo in Svet, naj oblikujeta instrument podpore, podoben programu POSEI za ribištvo, da bi ublažili posledice otoške lege za najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poudarja potencial za trajnostno uporabo pomorske razsežnosti EU v Atlantiku, za kar so potrebne bolj uravnotežene naložbe v njene otoke, najbolj oddaljene regije in obalna pristanišča, pa tudi razširitev številnih privezov ter povečanje skladiščnih zmogljivosti in opreme za ravnanje s tovorom, kar je zelo pomembno za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture; |
| --- | --- |

96.

Modri prehod

| 97. | poziva k razvoju instrumentov, ki bodo omogočili trajnostno uporabo morskih virov in diverzifikacijo oceanskega gospodarstva, zajemši podporo za nove proizvode, ki so povezani z ribiškimi dejavnostmi in iz njih izhajajo ter ki lahko dodajo vrednost naši kulturni in naravni dediščini, zlasti z zagotavljanjem kakovostnih turističnih možnosti; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poudarja, da je treba vzpostaviti celovit okvir pomorske politike EU, ki bo zagotavljal skladnost med strategijo EU za biotsko raznovrstnost, strategijo „od vil do vilic“, podnebno politiko in skupno ribiško politiko; |
| --- | --- |

98.

| 99. | meni, da bi moral akvakulturni sektor še naprej spremljati in izboljševati več parametrov na podlagi ukrepov, ki temeljijo na dokazih, vključno za dobrobit rib in gostoto staleža rib; poleg tega meni, da bi bilo treba izvesti študije o presoji vplivov na okolje, da bi izboljšali dobrobit rib, med drugim obogatili njihovo okolje, ohranili kakovost vode v mejah, ki so pomembne za dobrobit, da bi zmanjšali bolezni in njihovo širjenje, zmanjšali potrebo po antibiotikih in še naprej zmanjševali onesnaževanje, dosegali boljše podnebne in okoljske rezultate ter povečali odpornost na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

99.

| 100. | ugotavlja, da je za izboljšanje trajnosti sektorja potrebna diverzifikacija vrst rib v akvakulturi EU, vključno z nizkotrofičnimi in nemesojedimi vrstami; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poudarja potencialno vlogo akvakulture, zlasti pri ustvarjanju delovnih mest in varnosti preskrbe s hrano, pa tudi pri lajšanju prehoda na trajnostne prehranske sisteme; meni, da je bistveno zmanjšati pritisk na morske vire z razvojem in povečanjem uporabe drugih virov in trajnostno upravljanih virov krme, ki niso prostoživeče ribe, s čimer bi obrnili trend izgube biotske raznovrstnosti v oceanih in morjih; poudarja, da je treba ustrezno urediti uporabo morskega prostora za akvakulturo; v zvezi s tem poudarja pomen jasnega in zanesljivega pravnega okvira, ki spodbuja dostop do vode z vsemi potrebnimi jamstvi; |
| --- | --- |

101.

| 102. | ugotavlja, da lahko povečana uporaba ribje moke in ribjega olja v akvakulturi EU ogrozi trajnostnost staležev prosto živečih rib v vodah EU in vodah tretjih držav; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poudarja, da je treba izvesti vse ukrepe za zagotovitev konkurenčnega razvoja ribištva in akvakulture zaradi pomena, ki ga imata za zanesljivo preskrbo s hrano; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poudarja, da sta ribištvo in akvakultura pomembna za oskrbo z beljakovinami, ki je bistvena za prehransko varnost, pa tudi za socialno-ekonomski razvoj lokalnih skupnosti in ustvarjanje delovnih mest po svetu; opozarja zlasti, da ima ribe in morsko hrano za glavni vir živalskih beljakovin skoraj milijarda ljudi, večinoma v državah v razvoju; ugotavlja, da je od malega ribolova odvisnih več kot 90 % ribičev in ribiških delavcev; obžaluje, da je pandemija covida-19 znatno prizadela ljudi, zaposlene v ribištvu in akvakulturi; |
| --- | --- |

104.

| 105. | poudarja, da je treba trajnostno hrano iz oceanov, morij in sladkovodnih virov proizvajati samo z odgovornim ribolovom in trajnostno akvakulturo ter da morajo vsi ribiški in akvakulturni proizvodi, ki se uživajo v EU, izvirati iz trajnostnih prehranskih sistemov, ob popolnem upoštevanju omejitev planeta; poziva Komisijo, naj na podlagi znanstvenega mnenja pripravi kazalnike trajnostnosti za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture iz EU ter zahteva podobne trajnostne standarde za proizvode, uvožene na trg EU; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poudarja, da je EU odgovorna za 1 % svetovne proizvodnje alg, zato meni, da bi morale države članice in sklad ESPRA spodbujati pridelavo morskih alg; poudarja, da so alge ena od rešitev prihodnosti za doseganje ciljev zelenega dogovora, kot so uporaba alg za zajemanje CO2, nadomestitev drugih materialov v različnih gospodarskih sektorjih ali uporaba alg kot prehranskega proizvoda za prehrano ljudi, saj bi lahko bile pomemben vir beljakovin in kakovostnih mikrohranil; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poziva Komisijo, naj preuči vse rešitve za razvoj možnosti za proizvodnjo in uporabo alg ter tudi možnosti financiranja za pospeševanje pridelave alg; poziva Komisijo, naj hitro ukrepa in omogoči odobritev alg kot novega živila, tako da zmanjša s tem povezane stroške uporabe in omogoči lažji dostop do trga, hkrati pa zagotovi kakovost in varnost proizvodov; |
| --- | --- |

107.

| 108. | meni, da je treba spodbujati trajnostne modele akvakulture, ki bi lahko prispevali k ohranjanju ekosistemov, ki ščitijo pred posledicami podnebnih sprememb; poudarja, da je pomembno razlikovati med proizvodnjo in akvakulturo za predelavo beljakovin, zlasti če slednja vključuje prakse, ki povzročajo pritisk na trajnostnost morskih virov; meni, da bi bilo treba krmo, namenjeno ribištvu in akvakulturi, proizvajati s trajnostnim kmetijstvom in ribolovom, zato bi bilo treba izključiti vse proizvode, pridobljene z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom ali prekomernim ribolovom; |
| --- | --- |

108.

| 109. | meni, da bi lahko s proizvodnjo mikroalg zmanjšali uporabo netrajnostne ribje moke v ribištvu; poudarja, da je treba še naprej razvijati in spodbujati ekološko akvakulturo, saj ima velik potencial za rast, v ta namen pa je mogoče izkoristiti orodja in finančna sredstva EU; poziva k boljšemu zbiranju, obdelavi in razširjanju statističnih podatkov o ekološki akvakulturni proizvodnji; |
| --- | --- |

109.

| 110. | poziva, naj se skupna ribiška politika na splošno uporablja za vse ribiške flote EU, da bi zagotovili upravljanje ribiških in akvakulturnih dejavnosti na način, ki lahko ustvari socialno-ekonomske koristi, prispeva k razpoložljivosti živil ter kar najbolj zmanjša vpliv njihovih posebnih dejavnosti na habitate in morske ekosisteme, hkrati pa obnavlja in ohranja populacije lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos; meni, da jo je treba uporabljati ob upoštevanju posebnih značilnosti različnih morskih bazenov; |
| --- | --- |

110.

| 111. | poudarja vlogo, ki jo imata sektorja ribištva in akvakulture in zaposleni v njih pri energetskem prehodu in lajšanju podnebnih sprememb z razogljičenjem in spodbujanjem dejavnosti, kot je zbiranje morskih odpadkov, ki spodbujajo krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

111.

| 112. | opozarja, da odlaganje odpadkov v morje in vseh vrst onesnaževal, zlasti ki izvirajo iz vseh vrst plastike, škoduje okolju, povzroča resne gospodarske izgube v ribiškemu sektorju in drugih dejavnostih ter vpliva na zdravje ljudi vzdolž celotne prehranske verige; pozdravlja odločitev sklada ESPRA, da ribičem zagotovi finančna sredstva za obnovo in zbiranje, ponovno uporabo in recikliranje izgubljenega ribolovnega orodja ter drugih morskih odpadkov; vendar obžaluje zamudo pri doseganju ciljev okvirne direktive o morski strategiji in v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba spodbujati nadaljnje kampanje ozaveščanja in usposabljanje ribičev; |
| --- | --- |

112.

| 113. | poziva Komisijo in države članice, naj dejavneje podprejo posodobitev in trajnostni razvoj ribiškega sektorja, zlasti malega ribolova, da bi ribolovno orodje postalo bolj selektivno in da bi se zmanjšal vpliv ribolova na okolje; |
| --- | --- |

113.

| 114. | poudarja vlogo Uredbe (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi (19), ki določa ohranitvene ukrepe, ki urejajo, kako, kje in kdaj se lahko izvaja ribolov, da bi zaščitili občutljive vrste in habitate na nacionalni in regionalni ravni, povečali ribolovni donos in hkrati zmanjšali vplive na morske ekosisteme, zlasti s povečano selektivnostjo; |
| --- | --- |

114.

| 115. | meni, da je pomembno stalno zbirati podatke, da bi bolje ocenili merila trajnostnosti in preprečili vzpostavitev ribolovnih območij, na katerih so bili opredeljeni občutljivi morski ekosistemi; |
| --- | --- |

115.

| 116. | poziva EU, naj nujno obravnava škodljive učinke, ki ga imajo na podnebje, celovitost morskega dna, populacije rib in občutljive vrste (kot prilov) ribolovne tehnike, ki vključujejo uporabo pridnenih orodij, visečih mrež, pridnenih potegalk ali naprav za zbiranje rib, tudi z omejitvijo njihove uporabe; |
| --- | --- |

116.

| 117. | zlasti poziva, naj EU v skladu z najboljšimi razpoložljivimi znanstvenimi mnenji prepove uporabo škodljivih tehnik na strogo zavarovanih morskih območjih; poziva, naj se sklad ESPRA uporablja za zagotavljanje učinkovite podpore pri prehodu ribiških flot EU na bolj selektivne in manj škodljive ribolovne tehnike; |
| --- | --- |

117.

| 118. | poziva EU, naj začne in financira znanstvenoraziskovalne programe za kartiranje z ogljikom bogatih morskih habitatov v vodah EU, na podlagi česar se bodo ta območja določila kot strogo zavarovana morska območja, da bi zaščitili in obnovili morske ponore ogljika v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja ter zaščitili in obnovili ekosisteme, zlasti tiste na morskem dnu, v skladu z okvirno direktivo o morski strategiji in jih zaščitili pred človekovimi dejavnostmi, s katerimi bi se lahko posegalo v vodni stolp ali sprostilo ogljik vanj, kot so pridnene ribolovne dejavnosti; |
| --- | --- |

118.

| 119. | poziva EU, naj prepove vse okolju škodljive ekstraktivne industrijske dejavnosti, kot sta rudarjenje in pridobivanje fosilnih goriv, na zaščitenih morskih območjih; |
| --- | --- |

119.

| 120. | meni, da je globoko morje kraj, kjer je raznolikost vrst ter ekosistemov največja na Zemlji in ki zagotavlja ključne okoljske dobrine in storitve, vključno z dolgoročno sekvestracijo ogljika, zaradi okoljskih razmer pa je izjemno občutljivo na človekove motnje; zato poziva Komisijo in države članice, naj podprejo mednarodni moratorij na globokomorsko rudarjenje; |
| --- | --- |

120.

| 121. | poziva k zakonodajnim in nezakonodajnim orodjem za izvajanje strategije za biotsko raznovrstnost ter k okrepitvi ukrepov za doseganje ciljev okvirne direktive o morski strategiji, da bi ohranili morsko biotsko raznovrstnost in obnovili degradirane ekosisteme ter spodbujali konkurenčnost v ribištvu, akvakulturi in drugih sorodnih sektorjih; |
| --- | --- |

121.

| 122. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo pregledala okvirno direktivo o pomorski strategiji; poziva Komisijo, naj direktivo pri reviziji uskladi s cilji evropskega zelenega dogovora, strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in osmega okoljskega akcijskega programa; |
| --- | --- |

122.

| 123. | poziva k sprejetju nujnih ukrepov za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ki je še vedno ena najresnejših groženj za zdravje ekosistemov in gospodarsko konkurenčnost samega ribiškega sektorja; poziva k večji skladnosti med evropsko trgovinsko in ribiško politiko, da bi se učinkovito soočali z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom; |
| --- | --- |

123.

Sodelovanje, znanje in inovacije

| 124. | poziva k večjemu sodelovanju med akademskimi krogi, raziskovalnimi in inovacijskimi središči, javnimi organi in industrijo, da bi spodbujali uporabo opreme, metod, tehnik in praks, ki temeljijo na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih in ki lahko izboljšajo učinkovitost in varnost pri delu, gospodarsko rast in konkurenčnost ter okoljsko trajnostnost; opozarja na pomen oceanske pismenosti za opozarjanje družbe in spodbujanje vseh državljanov in deležnikov k sprejemanju premišljenega in odgovornega odnosa do oceanov in njihovih virov; |
| --- | --- |

124.

| 125. | ugotavlja, da so zanesljivi, kakovostni in harmonizirani podatki o oceanih pomemben dejavnik trajnostne preobrazbe modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

125.

| 126. | poudarja, da je potencial strategije modrega gospodarstva mogoče doseči le s sodelovanjem vseh deležnikov; ugotavlja, da se v pomorskem prometu vse pogosteje uporabljajo podatki in umetna inteligenca; poziva Komisijo, naj oceni socialno-ekonomski učinek avtomatizacije in digitalizacije sektorja; |
| --- | --- |

126.

| 127. | poziva Komisijo, naj še naprej razvija in krepi vozlišča znanstvenega znanja, kot sta storitev programa Copernicus za pomorstvo in evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke, ki ponujajo neprecenljivo znanje o evropskih morjih in oceanih; poudarja, da rekreacijski ribolov povečuje znanje o vodnem okolju in zavezanost k varstvu tega okolja; |
| --- | --- |

127.

| 128. | pozdravlja vzpostavitev misije za oceane v okviru programa Obzorje 2030; poziva k večji jasnosti in obveščanju o časovnem razporedu javnih razpisov, povezanih s to misijo; |
| --- | --- |

128.

| 129. | poudarja, da je treba uskladiti zbiranje podatkov o socialno-ekonomskem in okoljskem spremljanju in spremljanju živih ekosistemov in staležev rib; poudarja, da bi bilo treba zbrane podatke upoštevati tudi pri urejanju vpliva drugih pomorskih dejavnosti; |
| --- | --- |

129.

| 130. | meni, da je treba omejitev bruto tonaže kot merilo za merjenje ribolovne zmogljivosti prilagoditi dejanskemu stanju sektorja in potrebi po uporabi sodobnejših motorjev, ki manj onesnažujejo okolje, in energetsko učinkovitejših motorjev; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pregleda ta merila, da bi izboljšali varnost ter delovne in življenjske razmere ter omogočili spremembe, potrebne za izboljšanje okoljske trajnosti, privabljanje večjega števila mladih delavcev v sektor in zagotovitev manjšega vpliva na okolje ter da se ribolovna zmogljivost ne bo povečala; |
| --- | --- |

130.

| 131. | poziva Komisijo, naj zbira skladne podatke, na podlagi katerih bi omogočili pametno upravljanje obalnega turizma ter preprečili pritisk na ekosisteme in lokalne skupnosti, pa tudi konkurenco s tradicionalnimi dejavnostmi, kot sta obrtniški in priobalni ribolov; |
| --- | --- |

131.

| 132. | poudarja, kako pomembni so upravljalni in prilagoditveni ukrepi, ki so nujni za zaščito obalnih skupnosti, habitatov ter biotske raznovrstnosti in ki bi pomenili dobro porabljena sredstva v primerjavi z ogromnimi učinki podnebnih sprememb in posledičnimi stroški; poziva Komisijo, naj vzpostavi sistem opozarjanja in opazovanja vse pogostejših neviht in poplav ter zagotovi ustrezno spremljanje okolja in zdravja ter izvede raziskavo o zgodnjem opozarjanju; poziva Komisijo, naj oceni različne scenarije in ukrepe za soočenje z dvigom morske gladine in vse pogostejšimi skrajnimi vremenskimi pojavi; |
| --- | --- |

132.

| 133. | opozarja, da obstajajo orodja, kot so evropski program CleanSeaNet, ki je namenjen spremljanju onesnaževanja z nafto; poudarja, da je bistveno regionalno sodelovanje, tudi s državami nečlanicami, zlasti v Sredozemskem morju; zato poziva Komisijo, naj izboljša izmenjavo informacij in sodelovanje med državami; poudarja, kako pomembno je sodelovalno, vključujoče in medpanožno pomorsko prostorsko načrtovanje, ki upošteva socialno-ekonomske in okoljske vidike ter vprašanja glede biotske raznovrstnosti; poudarja, kako pomemben je energetski prehod, v katerem lahko panoga modrega gospodarstva spodbuja uporabo tehnologij za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov na morju, kot so energija valovanja in plimovanja ter sončna in vetrna energija; poudarja, kako pomembno je podpirati razogljičenje industrij ladijskega in pomorskega prometa, razviti trajnostne tehnologije in povečati uporabo nizkoemisijskih in obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

133.

| 134. | podpira načelo trajnostnega razvoja v modrem gospodarstvu, saj je gonilna sila za gospodarsko rast v EU, zlasti na območju Atlantskega ocena ter Sredozemskega in Baltskega morja, kar bo podprlo vse panožne in medpanožne dejavnosti, povezane z oceani, morji in obalnimi območji, zajemši pomorski promet, ladjedelništvo in popravilo ladij, biotehnologijo, trajnostni turizem, vetrno energijo na morju, komercialni in rekreativni ribolov in akvakulturo ter energijo valovanja in plimovanja; poziva Komisijo, naj spodbuja raziskave, razvoj in inovacije, ki prispevajo k trajnostnemu turizmu, učinkoviti rabi virov in obnovljivim virom energije; zlasti poudarja, da bi lahko energija iz obnovljivih virov na morju postala pomemben del evropskega energetskega sistema do leta 2050, in poziva k oblikovanju spodbud in financiranja za naložbe v pristaniško infrastrukturo, da bi olajšali zagotavljanje storitev za industrijo obnovljivih virov energije na morju; |
| --- | --- |

134.

| 135. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo EU dobila in ohranila vodilno vlogo na področju tehnologije, obdržala usposobljeno delovno silo in proizvajala energijo, pri tem pa zmanjšala morebitne vplive na morsko okolje; |
| --- | --- |

135.

| 136. | poudarja pomen inovacij v ribištvu za izboljšanje njegove okoljske in gospodarske uspešnosti ter poziva k novemu pristopu k inovacijam, pri katerem inovacije in posodobitev ne pomenijo povečanja ribolovnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

136.

| 137. | poziva Komisijo, države članice in regije, naj sodelujejo pri spodbujanju in podpiranju lokalnih pobud za ohranjanje življenjskih pogojev, tradicij in kulturne dediščine, povezanih z ribištvom in akvakulturo; |
| --- | --- |

137.

| 138. | poziva Komisijo, naj glede na negotov položaj najbolj oddaljenih regij odločno podpre inovacije in raziskave, da bi razvili inovativne, okoljsko, socialno in gospodarsko trajnostne prakse in tehnike v ribištvu in akvakulturi v teh regijah, s čimer bi tem regijam dali vodilno vlogo pri upravljanju oceanov; |
| --- | --- |

138.

| 139. | poudarja, da imajo morski odpadki velik okoljski in socialno-ekonomski vpliv v teh regijah, zato poziva Komisijo, naj ustanovi center za boj proti onesnaževanju morja s plastiko, po možnosti v najbolj oddaljeni regiji, s strokovnim znanjem na področju inovacij, razvoja in sodelovanja z deležniki in združenji na področju ribištva in akvakulture, katerega naloga bo sprejetje trajnostnih strategij in politik, ki bi jih bilo mogoče ponoviti v drugih regijah; |
| --- | --- |

139.

| 140. | meni, da je pomembno povečati ozaveščenost potrošnikov o hranilni vrednosti različnih ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture; poudarja, da je treba potrošnikom zagotoviti ustrezne informacije, da bi spremenili potrošniške navade in spodbujali uživanje manj znanih morskih proizvodov iz evropskih voda; |
| --- | --- |

140.

| 141. | poudarja, da je treba ozaveščati potrošnike o proizvodih na osnovi alg, povečati njihovo sprejemljivost med potrošniki in povečati ozaveščenost potrošnikov o živilskih odpadkih; ponovno poudarja, da je treba izboljšati obveščanje potrošnikov z učinkovitim označevanjem, vključno z označevanjem trajnosti; |
| --- | --- |

141.

o

o o

| 142. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Odboru regij in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru. |
| --- | --- |

142.

---

(1)  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

(2)  UL L 247, 13.7.2021, str. 1.

(3)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

(4)  UL L 257, 28.8.2014, str. 135.

(5)  UL L 288, 6.11.2007, str. 27.

(6)  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

(7)  UL C 67, 8.2.2022, str. 25.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0425.

(9)  https://blueindicators.ec.europa.eu/sites/default/files/2021_06_BlueEconomy_Report-2021.pdf

(10)  https://cinea.ec.europa.eu/system/files/2021-05/Sustainability%20criteria%20for%20the%20blue%20economy%20.pdf

(11)  UL C 316, 22.9.2017, str. 64.

(12)  UL C 458, 19.12.2018, str. 9.

(13)  UL C 494, 8.12.2021, str. 14.

(14)  UL C 117, 11.3.2022, str. 30.

(15)  UL C 99, 1.3.2022, str. 88.

(16)  UL C 117, 11.3.2022, str. 18.

(17)  http://bluegrowthvigo.eu/

(18)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Fishery_statistics#Fisheries:_the_factors_of_production

(19)  UL L 198, 25.7.2019, str. 105.

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/22

---

P9_TA(2022)0136

Akcijski načrt EU za ekološko kmetovanje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o akcijskem načrtu EU za ekološko kmetovanje (2021/2239(INI))

(2022/C 465/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 39, člena 192(1) in člena 349 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 39, člena 192(1) in člena 349 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega na 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega na 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP21),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. marca 2021 o akcijskem načrtu za razvoj ekološke pridelave (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. marca 2021 o akcijskem načrtu za razvoj ekološke pridelave (COM(2021)0141),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/2117 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov in (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/2117 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov in (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije (6),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. julija 2021 o akcijskem načrtu za razvoj ekološke pridelave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. julija 2021 o akcijskem načrtu za razvoj ekološke pridelave,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o evropski strategiji za spodbujanje beljakovinskih poljščin – spodbujanje pridelave beljakovinskih rastlin in stročnic v evropskem kmetijskem sektorju (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o evropski strategiji za spodbujanje beljakovinskih poljščin – spodbujanje pridelave beljakovinskih rastlin in stročnic v evropskem kmetijskem sektorju (7),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. oktobra 2020 o strategiji „od vil do vilic“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. oktobra 2020 o strategiji „od vil do vilic“,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. septembra 2021 o akcijskem načrtu za razvoj ekološke pridelave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. septembra 2021 o akcijskem načrtu za razvoj ekološke pridelave,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 2. decembra 2021 o akcijskem načrtu EU za ekološko kmetovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 2. decembra 2021 o akcijskem načrtu EU za ekološko kmetovanje,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0126/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0126/2022),

| A. | ker se v sporočilu Komisije o akcijskem načrtu za razvoj ekološke pridelave (v nadaljnjem besedilu: ekološki akcijski načrt) poudarja, da so zeleni dogovor in vanj vključeni strategija od „vil do vilic“ in strategija za biotsko raznolikost bistvenega pomena za vodenje prehoda na bolj trajnosten prehranski sistem, zlasti pa za podporo prizadevanjem kmetov za varstvo okolja, ohranjanje biotske raznovrstnosti in boj proti podnebnim spremembam; ker ima bistveno vlogo pri doseganju tega cilja kmetijstvo na splošno, zlasti pa ekološko kmetijstvo; |
| --- | --- |

A.

ker se v sporočilu Komisije o akcijskem načrtu za razvoj ekološke pridelave (v nadaljnjem besedilu: ekološki akcijski načrt) poudarja, da so zeleni dogovor in vanj vključeni strategija od „vil do vilic“ in strategija za biotsko raznolikost bistvenega pomena za vodenje prehoda na bolj trajnosten prehranski sistem, zlasti pa za podporo prizadevanjem kmetov za varstvo okolja, ohranjanje biotske raznovrstnosti in boj proti podnebnim spremembam; ker ima bistveno vlogo pri doseganju tega cilja kmetijstvo na splošno, zlasti pa ekološko kmetijstvo;

| B. | ker je po 12 mesecih čakanja sedaj pripravljena že skoraj vsa sekundarna zakonodaja, potrebna za začetek veljavnosti Uredbe (EU) 2018/848, kar pa ne velja za delegirano uredbo o ekološki proizvodnji soli; |
| --- | --- |

B.

ker je po 12 mesecih čakanja sedaj pripravljena že skoraj vsa sekundarna zakonodaja, potrebna za začetek veljavnosti Uredbe (EU) 2018/848, kar pa ne velja za delegirano uredbo o ekološki proizvodnji soli;

| C. | ker bi bilo treba v besedilu te uredbe dati prednost naravnim procesom brez dodatkov ali emisij ogljika pri pripravi, kar je značilno za proizvodnjo morske soli, da jo je mogoče označiti kot ekološko; |
| --- | --- |

C.

ker bi bilo treba v besedilu te uredbe dati prednost naravnim procesom brez dodatkov ali emisij ogljika pri pripravi, kar je značilno za proizvodnjo morske soli, da jo je mogoče označiti kot ekološko;

| D. | ker bi moral evropski prehranski sistem zagotavljati trajnostno pridelano in hranljivo hrano po dostopnih cenah in prehransko varnost na način, ki omogoča zdravo družbo in zdrav planet, prispeva k socialni in gospodarski blaginji, varuje zdravje ekosistemov in evropskih državljanov ter zagotavlja donosnost kmetijske proizvodnje in s tem tudi dostojno življenje kmetov; ker je treba nujno poskrbeti, da se bo povečanje zemljišč, ki se uporabljajo za ekološko kmetovanje, ujemalo z možnostmi trga, da sprejme ekološke proizvode; |
| --- | --- |

D.

ker bi moral evropski prehranski sistem zagotavljati trajnostno pridelano in hranljivo hrano po dostopnih cenah in prehransko varnost na način, ki omogoča zdravo družbo in zdrav planet, prispeva k socialni in gospodarski blaginji, varuje zdravje ekosistemov in evropskih državljanov ter zagotavlja donosnost kmetijske proizvodnje in s tem tudi dostojno življenje kmetov; ker je treba nujno poskrbeti, da se bo povečanje zemljišč, ki se uporabljajo za ekološko kmetovanje, ujemalo z možnostmi trga, da sprejme ekološke proizvode;

| E. | ker Uredba (EU) 2018/848 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov kmete zavezuje k upoštevanju obdobja preusmeritve, v katerem morajo uporabljati vsa pravila o ekološki pridelavi; |
| --- | --- |

E.

ker Uredba (EU) 2018/848 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov kmete zavezuje k upoštevanju obdobja preusmeritve, v katerem morajo uporabljati vsa pravila o ekološki pridelavi;

| F. | ker lahko to obdobje traja tudi tri leta; ker imajo kmetje v tem obdobju višje stroške pridelave, nimajo pa koristi od višjih tržnih cen ekoloških proizvodov; |
| --- | --- |

F.

ker lahko to obdobje traja tudi tri leta; ker imajo kmetje v tem obdobju višje stroške pridelave, nimajo pa koristi od višjih tržnih cen ekoloških proizvodov;

| G. | ker ekološko kmetijstvo prinaša številne okoljske prednosti, tudi manjše emisije toplogrednih plinov in lahko kmetijskemu sektorju pomaga uresničiti njegovo vlogo v boju proti podnebnim spremembam, pri prilagajanju nanje in pri reševanju najpomembnejših izzivov, kot so izguba delovnih mest na podeželju, rodovitnost tal in izguba biotske raznovrstnosti, ter pri pridobivanju odpornosti na ekonomske spremembe; |
| --- | --- |

G.

ker ekološko kmetijstvo prinaša številne okoljske prednosti, tudi manjše emisije toplogrednih plinov in lahko kmetijskemu sektorju pomaga uresničiti njegovo vlogo v boju proti podnebnim spremembam, pri prilagajanju nanje in pri reševanju najpomembnejših izzivov, kot so izguba delovnih mest na podeželju, rodovitnost tal in izguba biotske raznovrstnosti, ter pri pridobivanju odpornosti na ekonomske spremembe;

| H. | ker so kmetijska raznolikost in krajše proizvodne verige med kmeti in potrošniki pomemben sestavni del zdravega in trajnostnega prehranskega sistema; |
| --- | --- |

H.

ker so kmetijska raznolikost in krajše proizvodne verige med kmeti in potrošniki pomemben sestavni del zdravega in trajnostnega prehranskega sistema;

| I. | ker lahko ekološko kmetovanje prispeva k vzpostavitvi ambicioznega ravnovesja glede trajnostnosti z gospodarskega, socialnega in okoljskega vidika, saj spodbuja varovanje tal, vode in biotske raznovrstnosti ter dobrobit živali, mladim pa omogoča, da se lotijo kmetovanja; |
| --- | --- |

I.

ker lahko ekološko kmetovanje prispeva k vzpostavitvi ambicioznega ravnovesja glede trajnostnosti z gospodarskega, socialnega in okoljskega vidika, saj spodbuja varovanje tal, vode in biotske raznovrstnosti ter dobrobit živali, mladim pa omogoča, da se lotijo kmetovanja;

| J. | ker so okoljski standardi in standardi dobrobiti živali v EU med najvišjimi na svetu; ker je biotska raznovrstnost na ekoloških kmetijskih zemljiščih za 30 % večja in so ta zemljišča koristna za opraševalce, uporaba umetnih gnojil, fitofarmacevtskih sredstev na njih pa je omejena; |
| --- | --- |

J.

ker so okoljski standardi in standardi dobrobiti živali v EU med najvišjimi na svetu; ker je biotska raznovrstnost na ekoloških kmetijskih zemljiščih za 30 % večja in so ta zemljišča koristna za opraševalce, uporaba umetnih gnojil, fitofarmacevtskih sredstev na njih pa je omejena;

| K. | ker lahko ekološko kmetovanje prispeva k oživitvi podeželskih območij, ustvarjanju delovnih mest, trajnostnosti malih kmetij, zbliževanju potrošnikov in proizvajalcev, krepitvi povezav z lokalnim gospodarstvom in spodbujanju pozitivnih gospodarskih multiplikatorjev; ker se z novo skupno kmetijsko politiko uvajajo novi ambiciozni ukrepi za spodbujanje trajnostne pridelave in ekološkega kmetovanja; |
| --- | --- |

K.

ker lahko ekološko kmetovanje prispeva k oživitvi podeželskih območij, ustvarjanju delovnih mest, trajnostnosti malih kmetij, zbliževanju potrošnikov in proizvajalcev, krepitvi povezav z lokalnim gospodarstvom in spodbujanju pozitivnih gospodarskih multiplikatorjev; ker se z novo skupno kmetijsko politiko uvajajo novi ambiciozni ukrepi za spodbujanje trajnostne pridelave in ekološkega kmetovanja;

| L. | ker je bistveno poskrbeti, da se lahko potrošniki, ki vse več pozornosti namenjajo kakovosti zaužite hrane, ter gostinski sektor pri nakupu živil informirano in ozaveščeno odločajo; |
| --- | --- |

L.

ker je bistveno poskrbeti, da se lahko potrošniki, ki vse več pozornosti namenjajo kakovosti zaužite hrane, ter gostinski sektor pri nakupu živil informirano in ozaveščeno odločajo;

| M. | ker morajo biti potrošniki ustrezno obveščeni o prednostih uživanja ekoloških proizvodov, poleg tega pa jih je treba zaščititi pred namerno zavajajočim označevanjem embalažo in oglaševanjem; |
| --- | --- |

M.

ker morajo biti potrošniki ustrezno obveščeni o prednostih uživanja ekoloških proizvodov, poleg tega pa jih je treba zaščititi pred namerno zavajajočim označevanjem embalažo in oglaševanjem;

| N. | ker se je leta 2019 skupna kmetijska površina EU, namenjena ekološkemu kmetovanju, povečala na 13,8 milijona hektarjev; ker ekološko kmetijstvo trenutno predstavlja 8,5 % skupne kmetijske površine v uporabi v Uniji; ker se je vrednost ekološkega trga EU med letoma 2010 in 2019 več kot podvojila; |
| --- | --- |

N.

ker se je leta 2019 skupna kmetijska površina EU, namenjena ekološkemu kmetovanju, povečala na 13,8 milijona hektarjev; ker ekološko kmetijstvo trenutno predstavlja 8,5 % skupne kmetijske površine v uporabi v Uniji; ker se je vrednost ekološkega trga EU med letoma 2010 in 2019 več kot podvojila;

| O. | ker se je prodaja ekoloških proizvodov na drobno v obdobju 2009–2019 z 18 milijard EUR povečala na 41 milijard EUR; ker ponekod po EU rast ekološke pridelave prehiteva razvoj ekološkega trga, pri porabi ekoloških proizvodov pa so med državami članicami velike razlike; ker je proizvodnja ekoloških proizvodov ponekod v EU zelo nizka ali pa je sploh ni, pri čemer so med državami članicami velike razlike v razpoložljivi površini za ta sektor, in sicer od 0,5 do 26,5 %; |
| --- | --- |

O.

ker se je prodaja ekoloških proizvodov na drobno v obdobju 2009–2019 z 18 milijard EUR povečala na 41 milijard EUR; ker ponekod po EU rast ekološke pridelave prehiteva razvoj ekološkega trga, pri porabi ekoloških proizvodov pa so med državami članicami velike razlike; ker je proizvodnja ekoloških proizvodov ponekod v EU zelo nizka ali pa je sploh ni, pri čemer so med državami članicami velike razlike v razpoložljivi površini za ta sektor, in sicer od 0,5 do 26,5 %;

| P. | ker ekološki akcijski načrt obsega 23 ukrepov, ki predstavljajo trdno podlago za razvoj ekološkega sektorja na trajnosten način; ker je za leto 2024 predviden vmesni pregled ekološkega akcijskega načrta, uveden pa je bil tudi ekološki dan EU, kar predstavlja priložnost za večjo prepoznavnost in priznanje ekološkega kmetovanja ter večjo ozaveščenost o prednostih ekološke pridelave, saj ekološki kmetje veljajo za pionirje trajnostnega kmetijstva“; |
| --- | --- |

P.

ker ekološki akcijski načrt obsega 23 ukrepov, ki predstavljajo trdno podlago za razvoj ekološkega sektorja na trajnosten način; ker je za leto 2024 predviden vmesni pregled ekološkega akcijskega načrta, uveden pa je bil tudi ekološki dan EU, kar predstavlja priložnost za večjo prepoznavnost in priznanje ekološkega kmetovanja ter večjo ozaveščenost o prednostih ekološke pridelave, saj ekološki kmetje veljajo za pionirje trajnostnega kmetijstva“;

| Q. | ker je namen Uredbe (EU) 2018/848, ki se uporablja od 1. januarja 2022, da bi s strožjim nadzorom in pravili za uvoz povečali predvsem zaupanje potrošnikov v ekološke proizvode; |
| --- | --- |

Q.

ker je namen Uredbe (EU) 2018/848, ki se uporablja od 1. januarja 2022, da bi s strožjim nadzorom in pravili za uvoz povečali predvsem zaupanje potrošnikov v ekološke proizvode;

| R. | ker so bile maja 2021 objavljene strateške smernice za bolj trajnostno in konkurenčno akvakulturo za obdobje 2021–2030, katere razvoj bo potekal v okviru nacionalnih strateških načrtov; |
| --- | --- |

R.

ker so bile maja 2021 objavljene strateške smernice za bolj trajnostno in konkurenčno akvakulturo za obdobje 2021–2030, katere razvoj bo potekal v okviru nacionalnih strateških načrtov;

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije o akcijskem načrtu za razvoj ekološke pridelave, cilj za povečanje deleža kmetijskih zemljišč v Uniji, namenjenih ekološkemu kmetovanju, do leta 2030 na podlagi razvoja povpraševanja in ponudbe ter priznanje Komisije, da ima ekološko kmetovanje pomembno mesto pri prehodu EU na bolj trajnosten prehranski sistem, ki uporablja bolj trajnostne kmetijske prakse, učinkoviteje izrablja obnovljive vire, zagotavlja višji standard dobrobiti živali in prispeva k višjim prihodkom za evropske kmete; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka o deležu kmetijskih površin v EU, namenjenih ekološkemu kmetovanju; meni, da bo razvoj ekološkega kmetovanja, ki prinaša številne pozitivne zunanje učinke in prednosti za blažitev podnebnih sprememb, biotsko raznovrstnost in varstvo tal, prispeval k doseganju ciljev strategije „od vil do vilic“ in strategije za biotsko raznovrstnost; hkrati priznava, da je mogoče tudi z drugimi trajnostnimi načini proizvodnje in kmetovanja, kot sta integrirana pridelava in biotično zatiranje, prispevati k ciljem zelenega dogovora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da se delež kmetijskih zemljišč, namenjenih ekološkemu kmetovanju, med državami članicami močno razlikuje; poudarja, da je treba to upoštevati pri pripravi politik in instrumentov, namenjenih razširitvi ekološke pridelave, in poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni podpori državam članicam, ki zaostajajo v razvoju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vztraja, da bi morali vsi za to predlagani ukrepi in instrumenti temeljiti na temeljitih analizah in ocenah učinka; meni, da morajo zakonodaja in ekološki akcijski načrti omogočati dovolj prožnosti, da je mogoče upoštevati razlike v naravi in pogojih ekološkega kmetovanja v državah članicah; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da mora Komisija ob uvedbi nove Uredbe (EU) 2018/848 o ekološki pridelavi leta 2022 zagotoviti urejen in zmeren prehod s prejšnje zakonodaje EU o ekološki pridelavi, da se bo ekološki sektor lahko hitro in zanesljivo seznanil z novimi pravili; poziva Komisijo, naj pet let po začetku izvajanja nove uredbe izvede oceno učinka, da bi opravili potrebne prilagoditve; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da morata biti razvoj in rast ekološkega sektorja in ekoloških površin, kot je predvideno v strategiji od vil do vilic in z osrednjo vlogo pri oživljanju in ohranjanju živahnih podeželskih območij, tržno usmerjena, spremljati pa ju mora celosten razvoj dobavne verige in predelave ter politično vodeni ukrepi, ki spodbujajo nadaljnjo ponudbo ekološke hrane in povpraševanje po njej ter zaupanje potrošnikov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bi morala kombinacija obeh pristopov omogočiti uravnotežen razvoj v skladu z zmožnostjo trga, da sprejme ekološke proizvode, da bi tudi v prihodnje ohranili donosnost ekološkega trga in ekološkega kmetovanja v EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | v zvezi s tem poudarja, da je treba odpraviti prevelika upravna bremena; poudarja, da okoljskih koristi ekološkega kmetovanja ne bi smeli podpirati le potrošniki ekoloških proizvodov, ki so pripravljeni plačati višjo ceno, temveč bi moral proračun skupne kmetijske politike ekološke kmete ustrezno nagraditi za posebne javne dobrine, ki jih zagotavljajo z varstvom okolja in naravnih virov, zmanjšanjem vložkov in višjimi standardi za dobrobit živali; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da bi moralo biti spodbujanje kmetijske trajnostnosti in odpornosti prehranskega sistema EU prednostna naloga in da je ekološko kmetovanje bistveni element za doseganje okoljskih in podnebnih ciljev; meni, da lahko trajnostne inovacije v praksah, kot sta ekološko kmetovanje in širše agroekologija, vodijo k večji raznolikosti v sistemih kmetovanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je pomembno, da sočasno obstajajo različni sistemi kmetovanja, ker je raznolikost bistvena za varnost in odpornost prehranskega sistema ter koristi trajnostnemu razvoju; poudarja, da ne obstaja en sam model kmetovanja, ki bi ustrezal vsem državam in regijam, in da je treba priznati koristi različnih trajnostnih modelov kmetovanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je treba še naprej povečevati donos ekološkega kmetovanja, da bi preprečili večji ekološki odtis proizvodnje hrane v državah, ki niso članice EU, medtem ko v regijah EU poteka večja preusmeritev na model ekološkega kmetovanja |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da bo akcijski načrt EU lahko uspešen le, če bo spodbujal in vključeval države članice ter regionalne in lokalne organe, upoštevajoč njihove posebnosti in različna izhodišča; meni, da morajo imeti tudi regionalni in lokalni ekološki akcijski načrti, kjer je ustrezno, svoje mesto tudi pri razvoju ekološkega sektorja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zato meni, da bi bilo treba države članice spodbujati k pripravi lastnih nacionalnih strategij ekološkega kmetovanja in lastnih nacionalnih in/ali regionalnih ekoloških akcijskih načrtov, usklajenih z nacionalnimi strateškimi načrti, ki morajo biti dovolj ambiciozno zastavljeni za razvoj ekološkega kmetovanja in imeti realne in konkretne cilje, ukrepe, časovne razporede in proračun, vključno s spodbudami za kmete in jasnimi cilji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo ti pogoji v celoti upoštevani pri odobritvi nacionalnih strateških načrtov, ki jih predložijo države članice, in naj zagotovi, da bodo na voljo zadostna finančna sredstva in najučinkovitejša orodja za doseganje ustreznih ciljev za razvoj sektorja; poudarja, da je treba izmenjevati znanje in dobre prakse, saj imajo nekatere države članice več izkušenj s pripravo in izvajanjem ambicioznih nacionalnih načrtov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj take izmenjave vključi v načrtovana javna srečanja za nadaljnje ukrepanje; poudarja, da bi morali z nacionalnimi ekološkimi akcijskimi načrti zagotoviti predvidljivost in jasnost za kmete in industrijo ter tako spodbujati razvoj ekološkega kmetovanja in komercializacijo ekoloških proizvodov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja razširitev področja uporabe uredbe o ekološkem kmetovanju na nekatere proizvode, ki so tesno povezani s kmetijstvom in niso navedeni v Prilogi I Pogodbe o delovanju Evropske unije, kot je sol; vendar izraža zaskrbljenost zaradi poročila o ekološki soli, ki ga je 6. avgusta 2021 objavila skupina strokovnjakov za strokovno svetovanje v zvezi z ekološko pridelavo (EGTOP), ker podpira razširitev ekološke oznake EU na metode pridelave, ki niso v skladu z načeli Uredbe (EU) 2018/848; zato poziva Komisijo, naj ne upošteva nasvetov skupine EGTOP; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da bi morale države članice v posvetovanje pri pripravi, sprejemanju, pregledu in izvajanju nacionalnih in/ali regionalnih ekoloških akcijskih načrtov vključiti vse deležnike, zlasti ekološke kmete in združenja, zadruge, lokalne in regionalne organe, agroživilsko industrijo v vrednostni verigi, agroživilske trgovce na debelo, predstavnike potrošnikov in zasebnega sektorja ter gostinski sektor, vključno z obrati množične prehrane in združenji za prehransko izobraževanje, da bi dosegli čim večje sinergije in cilj povečanja površin, namenjenih ekološkemu kmetovanju, kot določajo nacionalni strateški načrti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da ekološka pridelava kmetom omogoča večji gospodarski donos, vendar pa so proizvodni stroški take pridelave pogosto višji, zato morajo cene na trgu in neposredna podpora zadoščati za povrnitev teh stroškov, da bi kmetom omogočili pravičen zaslužek; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da so lahko višje maloprodajne cene ovira za širitev, vendar so trenutno potrebne za ohranjanje ekološkega kmetovanja; opozarja, da v nekaterih primerih na trgu ni dovolj prostora za ekološke kmetijske proizvode, zato jih morajo kmetje prodajati kot konvencionalne kmetijske proizvode po nižji ceni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, da za ekološko kmetovanje veljajo zelo visoki proizvodni standardi; poudarja, da je treba obravnavati cenovno ugodnost ekoloških proizvodov in s tem njihovo dostopnost; odločno poudarja, da je treba pridelovalce podpreti pri prehodu na ekološko pridelavo in da morajo imeti koristi od dodane vrednosti ekološkega kmetovanja; ugotavlja, da bi, enako kot pri konvencionalnih proizvodih, boljša porazdelitev vrednosti med akterji v verigi ekološko pridelane hrane koristila kmetom in potrošnikom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | priznava, da bo razvoj ekološkega sektorja omogočil ekonomijo obsega v predelavi in logistiki, s čimer bi se povečala učinkovitost in zmanjšali stroški; poudarja, da ima direktiva o nepoštenih trgovinskih praksah pomembno vlogo pri razvoju sektorja in da je treba poskrbeti, da trgovci na drobno nimajo previsokih stopenj dobička od ekoloških proizvodov; meni tudi, da bi lahko ekološke proizvode vključili v programe v okviru Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim, če bo ponudba zadoščala; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja, da si Komisija prizadeva izboljšati splošno dobrobit živali, in poudarja, da raziskava Eurobarometra o kmetijstvu in skupni kmetijski politiki iz leta 2020 ugotavlja, da 80 % državljanov EU ekološko kmetovanje povezuje z večjim spoštovanjem dobrobiti živali; pri tem poudarja, da je pomembno podpreti ekološko živinorejo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je pomembno pospešiti razvoj ekološke akvakulture in trga zanjo v EU ter okrepiti povpraševanje potrošnikov po teh proizvodih in njihovo zaupanje vanje; opozarja, da vsak četrti ribiški proizvod izvira iz akvakulture; vendar poudarja, da večina teh proizvodov prihaja iz uvoza, ki predstavlja 60 % celotne ponudbe, zato so možnosti za rast, ki bi jih lahko izkoristili za razvoj evropske akvakulture na splošno ter posebej ekološke akvakulture, izjemne; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je treba ukrepe na področju ekološke akvakulture uskladiti z novimi strateškimi smernicami za bolj trajnostno in konkurenčno akvakulturo EU za obdobje 2021–2030 in razvojem tega sektorja v državah članicah in regijah; |
| --- | --- |

24.

Spodbujanje povpraševanja in krepitev zaupanja potrošnikov

| 25. | podpira Komisijo pri nadaljnji promociji ekološkega logotipa EU med potrošniki ter širjenju informacij o njem, tudi prek šolskih shem, pri reviziji katerih bi bilo treba več prostora nameniti ekološkim proizvodom, pa tudi v drugih ustanovah, kot so domovi za nego; podpira promocijo lokalnih ekoloških logotipov, ki obstajajo v več državah članic in nudijo najmanj enaka zagotovila kot ekološki logotip EU in se uporabljajo skupaj z njim; ugotavlja, da bi morale biti šolske sheme podlaga za pedagoško razpravo o prehrani in trajnostni hrani, ki bi jo morali spremljati ukrepi za obveščanje in izobraževanje otrok o boljši prehrani; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je bistvenega pomena, da potrošniškim raziskavam o ekoloških proizvodih sledijo ukrepi za še boljšo ozaveščenost o koristih ekološkega kmetovanja za zdravje, dobro počutje in visoko kakovost življenja, pri čemer pa se ne sme zmanjševati zaupanja potrošnikov v varnost in trajnostnost konvencionalnih načinov kmetovanja v Uniji; poudarja, da so potrebne točne informacije, da nastajajoče nove pobude za označevanje trajnostnih živil ne bi ogrozile ekološkega logotipa EU ali ustvarjale zmede pri potrošnikih glede področja uporabe in njihovega pomena; |
| --- | --- |

26.

| 27. | izraža zaskrbljenost zaradi zavajajočih oznak, embalaže in oglaševanja, ki potrošnikom otežujejo razlikovanje med običajnimi in ekološkimi proizvodi; ugotavlja, da sta Uredba (EU) 2018/848 in pogost neodvisen nadzor podlaga za zaupanje potrošnikov v ekološke proizvode, in poziva države članice, naj jasno obveščajo o ekološkem logotipu EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja vlogo, ki bi jo morale imeti veletrgovine in različne verige preskrbe s hrano pri spodbujanju in podpiranju ekološkega logotipa EU; pričakuje naslednje pobude Komisije, s katerimi bi potrošnike bolje usmerjali pri izbiranju hrane s pomočjo označevanja, promocije in kampanj obveščanja, ki temeljijo na trdni, neodvisni in delujoči znanstveni podlagi ter popolnih in skladnih metodologijah; ugotavlja, da lahko obvezno označevanje izvora vseh živilskih proizvodov v EU znatno poveča preglednost in sledljivost, s čimer se je mogoče boriti proti goljufijam in nezakonitim proizvodnim metodam ter izboljšati zaupanje potrošnikov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja, da se zahteve profesionalnih kuhinj razlikujejo od zahtev gospodinjstev; poudarja, da je treba ustvariti dodano vrednost za dobavno verigo in povečati raven predelave ekoloških proizvodov, da bi se odzvali na potrebe profesionalnih kuhinj; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da bi bilo treba pregled zelenih javnih naročil iz leta 2019 bolje predstavljati v državah članicah, da bi izboljšali ozaveščenost in poskrbeli za močno spodbudo za ukrepe za spodbujanje ekološke pridelave ter podprli bolj zdravo in okolju prijaznejšo prehrano v ustanovah, kot so šole, bolnišnice, domovi za ostarele in zapori, hkrati pa bi lahko zmanjšali količino zavrženih ekoloških proizvodov v državah članicah s presežki; meni, da bi morale biti institucije EU s svojimi obrati za zgled; meni, da je za tako povečanje zelenih javnih naročil potrebno usklajevanje s sektorjem prek njegovih predstavniških organizacij, da bi zagotovili nemoteno javno naročanje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj še naprej preučuje sedanje strukturne in logistične ovire ter spodbuja uporabo meril za zelena javna naročila v državah članicah ter ukrepe za boljše obveščanje, izobraževanje in promocijo ekoloških proizvodov, da bi bil ta ukrep učinkovitejši; poudarja, da bi bilo treba odločitve o povečanju zelenih javnih naročil sprejemati na nacionalni ravni v skladu z nacionalnim povpraševanjem in cilji v nacionalnih ekoloških akcijskih načrtih; meni, da je treba pri zelenih javnih naročilih močno poudariti ekološke proizvode EU, kar bi spodbudilo proizvodnjo in pomagalo EU pri doseganju njenih podnebnih ciljev; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je treba ekološko pridelavo in predelavo ustrezno razvijati na regionalni in lokalni ravni in pri tem vključiti lokalne ekološke kmete; podpira razvoj regionalnih trajnostnih prehranskih sistemov, ki temeljijo na sodelovanju z vsemi deležniki na področju hrane; obžaluje, da ni dovolj preverjenih podatkov o uporabi ekoloških proizvodov v javnih menzah in restavracijah; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da imajo lokalni, regionalni in nacionalni organi skupaj z združenji kmetov ter agroživilskimi trgovci na debelo pomembno podporno vlogo pri strukturiranju ekološkega sektorja v smislu proizvodnje, kolektivne predelave, logistike in trgovine, pri večji dostopnosti zemljišč za ekološke kmete, in spodbujanju sodelovanja med proizvajalci in potrošniki ter gostinstvom; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poleg tega opozarja na vlogo, ki naj jo imajo lokalni, regionalni in nacionalni organi pri ozaveščanju javnosti o vseh različnih trajnostnih načinih kmetovanja, pri dobavi ekoloških proizvodov v menzah in pri pripravi izobraževalnih programov za vrtce in šole; |
| --- | --- |

34.

| 35. | v zvezi s tem poudarja, da so tržnice na lokalni in regionalni ravni učinkovito orodje za premostitev vrzeli med proizvajalci in potrošniki in bi jih bilo treba spodbujati; opozarja tudi, da lokalni in regionalni organi ter združenja kmetov nudijo zelo dragoceno tehnično pomoč ekološkim kmetom in tistim, ki so v procesu preusmeritve, kar je bistveno za izvajanje teh praks in zahteva ustrezno financiranje iz skupne kmetijske politike in drugih virov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da morajo vsi organi poskrbeti, da bo regulativni okvir še naprej omogočal in spodbujal razvoj sektorja, pri čemer je treba čim bolj zmanjšati upravno breme; opozarja, da lokalni in regionalni organi v mnogih državah članicah že dolgo sodelujejo pri podpiranju razvoja ekološkega kmetovanja, zlasti z upravljanjem in izvajanjem programov za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je pri vključevanju lokalnih in regionalnih organov potreben krajevni pristop v skladu s koncepti teritorialne agende 2030, da bi odgovorili na različne potrebe podeželskih, primestnih in mestnih območij po vsej Evropi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da bo uspeh ekološkega akcijskega načrta odvisen od večje vključenosti zasebnega sektorja, da se spodbudi povpraševanje in poskrbi za pravično plačilo za kmete, zlasti v državah, kjer so ekološki trgi in proizvodnja slabše razviti; poziva Komisijo, naj opredeli sklop instrumentov, s katerimi bodo lahko države članice spodbudile maloprodajne verige, da bi dejavno prispevale k promociji potrošnje ekoloških proizvodov in obveščanju o njenem pomenu ter k nastanku lokalnih dobavnih verig ekoloških proizvodov; poudarja, da mora povečanje ekološke pridelave izhajati predvsem iz večjega zasebnega povpraševanja, ne pa izključno političnih spodbud; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja pomen večje preglednosti v verigi preskrbe z ekološko pridelano hrano in boljše sledljivosti vseh proizvodnih in distribucijskih postopkov v skladu z zahtevami evropskih potrošnikov, da dobijo več informacij o poreklu in pridelovalnih metodah živil, ki jih uživajo; pozdravlja prostovoljne pobude trgovcev na drobno za nakup proizvodov iz preusmeritve po višji ceni in meni, da bi bilo treba take pobude spodbujati; |
| --- | --- |

39.

| 40. | je seznanjen s težavami, s katerimi se trgovci na drobno srečujejo pri trženju proizvodov iz preusmeritve potrošnikom, ker ni usklajenih pravil o trženju, in poziva Komisijo, naj oceni ukrepe za lažje trženje teh proizvodov, na primer z usklajenim označevanjem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je bistvenega pomena, da Komisija, države članice in deležniki dejavno sodelujejo in ugotovijo, kako bi okrepili obstoječe mehanizme certificiranja in nadzora, da bi preprečili goljufije v ekološki pridelavi in trgovini; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da morajo biti mehanizmi certificiranja in nadzora bolj prilagojeni dejanskemu stanju ekoloških kmetov in da je treba postopek poenostaviti, tudi z rešitvami informacijske tehnologije; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti postopkom za odobritev certifikacijskih organov; poudarja, da je postopek certificiranja pri prehodu na ekološko kmetovanje še vedno zapleten in ga je težko izvajati, zato bi ga bilo treba poenostaviti, kar zlasti velja za male kmete; meni, da bi bilo treba kmete podpreti pri kritju stroškov certificiranja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da so potrebni usklajeni evropski sistemi certificiranja surovin za ekološko kmetovanje, da bi preprečili množenje zasebnih potrdil z različnimi zahtevami in nadzornimi sistemi; poziva Komisijo, naj prek ekoloških akcijskih načrtov spodbuja njihovo usklajevanje na ravni EU; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj okrepi carinske preglede z neposrednimi, enotnimi nadzornimi mehanizmi, usklajenimi z državami članicami, in ob popolnem spoštovanju načela subsidiarnosti, da bi preprečili goljufije s hrano, ponarejanje in uvoz proizvodov, ki ne izpolnjujejo standardov EU za ekološko pridelavo, ter preprečili tveganje, da bi se ekološki sektor EU zaradi globalno nezbližanih standardov in zaradi višjih stroškov za potrošnike znašel v slabšem konkurenčnem položaju; poudarja, da je treba pri tem intenzivneje pritegniti ustrezne carinske organe in tako zagotoviti kakovost in varnost ekoloških proizvodov ter pošteno konkurenco med proizvajalci v EU in zunaj nje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | obžaluje, da v akcijskem načrtu za ekološko pridelavo niso omenjene težave in visoki stroški, ki jih ima ta sektor zaradi nujnih ukrepov za preprečevanje, da med rastjo in spravilom pridelkov, med prevozom, skladiščenjem in predelavo v ekološko proizvodno verigo ne bi zašli neodobreni proizvodi, npr. gensko spremenjeni organizmi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da so kmetijski proizvodi s poreklom iz EU zaradi visoke kakovosti mednarodno priznani; meni, da so za nadaljnje mednarodno spodbujanje ekoloških proizvodov EU potrebni pozitivni ukrepi za spodbujanje trgovine; v zvezi s tem priznava potencial sedanje promocijske politike EU za ekološko pridelavo; poudarja, da bi morala vsaka promocijska politika upoštevati širok nabor trajnostnih proizvodnih metod, praks in proizvodov v EU; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da geografske označbe, ki jih podpira promocijska politika EU, močno prispevajo h gospodarski rasti na mnogih podeželskih območjih in so vodilne v evropskem kmetijstvu; poziva Komisijo, naj Parlament obvesti o možnostih za širitev trga ekoloških proizvodov in pospeši aktualna pogajanja, da se bo s pristopa enakovrednosti prešlo na skladnost ekoloških proizvodov za uvoz s standardi EU; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podpira svetovni prehod na trajnostne prehranske sisteme; meni, da bi morali biti ukrepi na ravni EU, zlasti strategije zelenega dogovora, namenjeni rednemu okoljskemu ozaveščanju na svetovni ravni; obžaluje, da se pri prostotrgovinskih sporazumih pogosto ne nameni dovolj pozornosti večjim razlikam, ki obstajajo med standardi kmetijske proizvodnje v EU in tretjih državah na področju varstva okolja in dobrobiti živali, kar kmete v EU odvrača od nadaljnjih okoljskih naložb, tudi od naložb v ekološko pridelavo; |
| --- | --- |

49.

Spodbujanje preusmeritve in okrepitev celotne vrednostne verige

| 50. | meni, da bi bilo treba za uresničitev zastavljenih ambicij nacionalnih strateških načrtov zagotoviti ustrezen proračun skupne kmetijske politike ter združljivost z drugimi evropskimi skladi in programi, saj je pomembno ustvariti spodbude, s katerimi bi kmete spodbudili k preusmeritvi v ekološke prakse kmetovanja in k ohranjanju teh praks, in sicer z ustrezno finančno podprtimi ukrepi za razvoj podeželja, finančno podprtimi ekološkimi shemami ali kombinacijo obojega; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva, naj bodo ekološke sheme dostopne tako konvencionalnim kot ekološkim kmetom ter naj bodo zasnovane tako, da bodo združljive s kmetijsko-okoljsko-podnebnimi ukrepi in da jih bodo dopolnjevale; opozarja, da je pomembno ohraniti podporo kmetom tudi po preusmeritvi v ekološko pridelavo; poziva države članice, naj z ustreznimi javnimi politikami podprejo generacijsko pomladitev v ekološkem kmetijstvu, spodbujajo podjetništvo žensk v kmetijstvu in podpirajo razvoj uspešnih malih in srednjih ekoloških kmetij; |
| --- | --- |

51.

| 52. | obžaluje, da se je proračun skupne kmetijske politike v zadnjih dveh desetletjih zmanjšal, hkrati pa so se povečevale zahteve do kmetijskega sektorja; ugotavlja, da se v sedanji skupni kmetijski politiki za ukrepe za podporo ekološkemu kmetovanju porabi le 1,8 % proračuna, in pozdravlja, da nova skupna kmetijska politika, zlasti z ekološkimi shemami in ukrepi za razvoj podeželja, državam članicam omogoča večjo prožnost glede povečevanja zneskov, namenjenih ekološkemu sektorju; |
| --- | --- |

52.

| 53. | želi opozoriti na precejšnji potencial kratkih, lokalnih in sezonskih in pametnih verig preskrbe s hrano ter priložnosti za neposredno trženje, vključno s kmečkimi tržnicami, saj lahko ekološki proizvajalci in podeželska gospodarstva zagotovijo koristi za okolje in dobrobit živali, vse našteto pa jim tudi pomaga zagotoviti dohodek, ohraniti stara in ustvarjati nova delovna mesta, ohraniti vitalnost podeželja ter premostiti vrzel med proizvajalci in potrošniki v EU; poudarja, da je razvoj trga ključnega pomena za trajnostni razvoj ekološkega sektorja; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva države članice, naj namenijo zadostna sredstva za podporo naložbam, ki omogočajo razvoj kratkih verig preskrbe s hrano, zlasti za povečanje števila mobilnih klavnic ali predelovalnih obratov na kmetijah; meni, da bi bilo treba v postopkih javnega naročanja spodbujati uporabo lokalnih dobavnih verig; poudarja pa, da osredotočenje na lokalno proizvodnjo in kratke verige ne sme povzročiti dodatnih ovir na evropskem notranjem trgu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj se dejavno vključijo v izboljševanje strukture ekoloških dobavnih verig in povečevanje zmogljivosti pri organizacijah ekoloških pridelovalcev; poziva države članice, naj uporabijo „sektorske intervencije“ in vse razpoložljive ukrepe za izboljšanje organizacije ekoloških pridelovalcev v vseh sektorjih, kjer je to potrebno, in naj jim v primeru začasne prekomerne proizvodnje pomagajo; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da imajo lahko ekološke kmetije, katerih proizvodnja je količinsko manj obsežna in zato dražja, zaradi tega manjšo pogajalsko moč pri sklepanju komercialnih pogodb in so zato lahko še posebej izpostavljene nepoštenim poslovnim praksam, zlasti v obliki zapoznelih plačil za pokvarljivo blago, odpovedi v zadnjem trenutku ali prisile, da mora za neprodane in zavržene proizvode plačati dobavitelj; poudarja, da so potrebni jasni pogodbeni pogoji in pošteno priznanje dela ekoloških kmetijskih proizvajalcev, ter meni, da bi bilo treba spodbujati orodja, kot so pogodbe v dobavni verigi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja podporo Komisije za razvoj ekoloških območij v državah članicah, saj so po naravi večfunkcionalna, spodbujajo razvoj kratkih dobavnih verig in ustvarjajo sinergije, na primer med kmeti, potrošniki, predelovalnimi podjetji, maloprodajo, gostinstvom in kulturnimi ustanovami; Komisijo poziva, naj državam članicam priskrbi informacije o instrumentih, s katerimi bi lahko začele spodbujati vzpostavljanje ekoloških območij, pri tem pa je treba posebno pozornost nameniti urbaniziranim območjem; ugotavlja, da bo njihova uspešnost odvisna od močnega regionalnega povezovanja ter vključenosti lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da je izredno pomembno razširiti strukturirano izmenjavo znanja in najboljših praks o ekološkem kmetovanju med državami članicami in kmeti; poudarja koristi okrepljenega sodelovanja med znanstveniki, agronomskimi univerzami in širšim izobraževalnim sektorjem, svetovalnimi službami ali svetovalci, kmeti ter njihovimi združenji in organizacijami ter širšo družbo; poudarja, da morajo neodvisne kmetijskosvetovalne službe, ki jih morajo države članice tudi vključiti v svoje strateške načrte skupne kmetijske politike, odigrati pomembno vlogo pri razvoju ekološke pridelave, in poudarja, da jim je treba dodeliti zadostna finančna sredstva za to; |
| --- | --- |

58.

| 59. | je seznanjen, da je v poročilu Skupnega raziskovalnega središča o modeliranju okoljskih in podnebnih ambicij v kmetijskem sektorju z modelom CAPRI (8) navedeno, da je treba pri ekološkem kmetovanju in upravljanju hranil povečati produktivnost, kar je mogoče doseči s preciznim kmetovanjem, novimi digitalnimi tehnologijami in drugimi inovativnimi tehnikami; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ugotavlja, da lahko inovativna digitalna orodja močno povečajo preglednost in sledljivost, kar je lahko v pomoč v boju proti goljufijam in nezakonitim proizvodnim metodam ter pomaga izboljšati zaupanje potrošnikov; zato spodbuja Komisijo, naj tudi prek strateških načrtov skupne kmetijske politike zagotovi večjo uporabo digitalnih tehnologij, kot sta precizno kmetovanje in blokovna veriga v ekološkem kmetijstvu; poudarja pa, da te tehnologije dopolnjujejo sistemski trajnostni pristop ekološkega kmetovanja in da je treba kmetom zagotoviti zasebnost, donosnost in neodvisnost, kar zadeva podatke; |
| --- | --- |

60.

Večji prispevek ekološkega kmetovanja k trajnostnosti

| 61. | ponovno poudarja pomen raziskav in inovacij za trajnostnost sektorja ekološkega kmetovanja in za izpolnitev družbenih pričakovanj glede biotske raznovrstnosti, podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, glede dobrobiti živali in učinkovite rabe virov ter pozdravlja namero Komisije, da bo v podporo tem ciljem namenila finančna sredstva iz programa Obzorje Evropa; glede tega poudarja, da so potrebne raziskave in inovacije za spodbujanje prehoda na ekološko kmetijstvo, tudi na ekološko živinorejo, zato da bi poiskali alternative nekaterim vložkom v kmetijstvu in predelavi ter s tem povečali donos in zagotovili, da bo na voljo potrebna beljakovinska krma, pa tudi vitamini in fitofarmacevtska sredstva, zlasti rešitve za biotično varstvo rastlin, gnojila in genski viri, da bi nadalje razvili trdne sisteme kmetovanja in povečali odpornost zoper sušo, škodljivce in bolezni; poziva Komisijo, naj spodbuja in podpira sodelovanje med raziskovalnimi skupnostmi, ki se ukvarjajo z ekološko in konvencionalno hrano in kmetovanjem, zlasti prek evropskega partnerstva za inovacije na področju kmetijske produktivnosti in trajnostnosti (EIP AGRI); |
| --- | --- |

61.

| 62. | spodbuja znanstveni pristop k rodovitnosti tal in k potrebi po razvoju, sprejemanju in spodbujanju inovacij na področju novih rastlinskih virov hranil v ekološkem kmetovanju, vključno z večjim recikliranjem hranil z ustrezno predelavo in ločevanjem hranil ter, kadar je to primerno in ustrezno, z gnojilnimi proizvodi, proizvedenimi iz obnovljivih virov, kot so biomasni odpadki in živalski gnoj, zato da bi preprečili dolgoročno pomanjkanje hranil; opozarja na pomen živinskega gnoja kot organskega gnojila in spodbuja k njegovi trajnostni uporabi v kmetovalnem ciklu; poziva Komisijo, naj oceni nove reciklirane materiale, ki vsebujejo bistvena rastlinska hranila (fosfor, kalij in dušik), da bi jih v prihodnosti morda vključili na seznam vhodnih materialov v Uredbi (EU) 2018/848, v skladu z načeli ekološkega kmetovanja in ob zagotavljanju kakovosti, varnosti in zaupanja potrošnikov; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva k več raziskavam in informacijam o morebitnih koristih uporabe rastlinskih biostimulantov in sredstev za izboljšanje tal na biološki osnovi v sistemih ekološkega kmetovanja ter o tem, kako prispevajo k absorpciji hranil in boljši učinkovitosti tega modela pridelave, zato da bi omogočili njihovo širšo uporabo in pomagali zmanjšati razkorak med ekološkimi in konvencionalnimi pridelki; poudarja, da bi lahko problem neravnovesij pri hranilih v sistemih ekološkega kmetovanja začeli reševati tako, da bi spodbujali uporabo kombinacij različnih zunanjih hranil, ki bi bile prilagojene posameznim kmetijam; |
| --- | --- |

63.

| 64. | izpostavlja, da je nujno treba razviti pridelavo ekoloških rastlinskih beljakovin in spodbujati pridelavo ekoloških stročnic v EU, tudi v krmnih sistemih, da bi zmanjšali odvisnost ekološkega sektorja od uvoza; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pripravi namenski strateški načrt; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja prispevek ekološkega kmetovanja k zmanjševanju uporabe sintetičnih pesticidov in poziva Komisijo, naj pri pripravi nove zakonodaje o trajnostni rabi pesticidov opredeli proizvode za biotično varstvo rastlin ter poveča razpoložljivost teh rešitev in naravnih snovi, saj imajo veliko možnosti za širšo uporabo, in sicer naj to doseže z izboljšanim in pospešenim postopkom ocenjevanja in registracije; |
| --- | --- |

65.

| 66. | želi spomniti Komisijo in države članice na resolucijo Parlamenta z dne 15. februarja 2017 o pesticidih biološkega izvora z majhnim tveganjem (9) in poudarja, da je treba podpreti razvoj varnih, učinkovitih in cenovno dostopnih alternativnih fitofarmacevtskih sredstev ter spodbujati njihovo širšo uporabo, zlasti s poenostavljenim postopkom registracije osnovnih snovi in z razširitvijo njihove uporabe kot pomembnim elementom pri razvoju ekološke pridelave; poudarja, da je treba v državah članicah ustvariti pogoje za enak dostop do ekoloških fitofarmacevtskih sredstev in gnojil; poudarja, da lahko ostanki pesticidov, ki so prisotni v okolju, negativno vplivajo tudi na ekološke pridelke; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da ekološki kmetje, ki zagotavljajo visoke okoljske standarde pridelave, ne smejo biti klicani na odgovornost za tveganja, ki niso pod njihovim nadzorom, in poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja usklajevanje glede tega, kako ravnati z odkritimi ostankov pesticidov; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opozarja, da je pomembno imeti na voljo dovolj visokokakovostnih ekoloških semen, heterogen sadilni material in visoko donosne rastlinske sorte, in tudi lokalno prilagojene sorte; poudarja njihov potencial za povečanje odpornosti proti rastlinskim boleznim in posledicam podnebnih sprememb; spodbuja Komisijo in države članice, naj storijo več za boljše delovanje trga z ekološkimi semeni, tudi s posebnimi ukrepi, in meni, da bi bila pri tem koristna prehodna obdobja; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo za raziskave na področju ekološkega gojenja semen in vzreje živali namenjena zadostna proračunska sredstva; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poudarja pomen podpornih programov za ohranjanje in izbor lokalnih pasem, ki so zaradi svoje odpornosti še posebej primerne za ekološko kmetovanje; poudarja, da je treba za razvoj zdravih in odpornih sort podpreti tradicionalno žlahtnjenje poljščin in da so za razvoj novih ekoloških semen in kmetijskih praks potrebne sodobne, trajnostne in inovativne metode, kjer se ohranja visoka raven varovanja zdravja ljudi in okolja; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja, da lahko tu pomembno vlogo opravijo znanstvene inovacije na področju žlahtnjenja rastlin, zlasti pri izboljševanju odpornosti sort, spodbujanju raznolikih genskih virov in krepitvi prehranskih proizvodnih sistemov, obenem pa opozarja, da v ekološkem kmetijstvu ni dovoljena uporaba gensko spremenjenih semen; |
| --- | --- |

70.

| 71. | podpira namero Komisije, da bi v analizo opazovalnic EU za trg vključila ekološke proizvode; poudarja, da je treba dejavneje zbirati točne in pravočasne podatke o ekološkem kmetijstvu in izboljšati njihovo razpoložljivost, tudi na regionalni ravni, da bi bolje razumeli okoljske, gospodarske in socialne učinke tega sektorja; |
| --- | --- |

71.

| 72. | meni, da bi to moralo zajemati podatke o prispevku tega sektorja k okoljski trajnostnosti, skupaj s podatki o proizvodnji, predelavi in potrošnji, tudi v gostinstvu in javnih menzah, o trgovini znotraj EU in z državami zunaj EU ter o cenah na kmetijah in maloprodajnih cenah, preferencah potrošnikov, strukturah dobavne verige, dodani vrednosti in deležu kmetov v dobavnih verigah; je prepričan, da so ti podatki bistveni za oblikovanje in spremljanje politike EU o ekološki pridelavi ter za sprejemanje ukrepov za odpravo neravnovesij med ponudbo in povpraševanjem, za ocenjevanje trendov porabe in proizvodnje ter za povečanje preglednosti in zaupanja v sektor; |
| --- | --- |

72.

| 73. | se zaveda, da bo imel skupni evropski kmetijski podatkovni prostor velik potencial za povečanje znanja in zaupanja potrošnikov ter za sledljivost v ekološki dobavni verigi; poudarja, da je za spodbujanje povpraševanja bistveno, da se z ustreznimi ocenami opredelijo potrebe potrošnikov; poziva države članice, naj bolje obveščajo o gospodarskih rezultatih ekološkega sektorja; poziva Komisijo, naj izvede celovite študije in analize, kako bo povečanje ekološkega kmetovanja vplivalo na podnebne spremembe in prehransko varnost v Evropski uniji; |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

(2)  UL L 150, 14.6.2018, str. 1.

(3)  UL C 67, 8.2.2022, str. 25.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0425.

(5)  UL L 435, 6.12.2021, str. 1.

(6)  UL L 435, 6.12.2021, str. 262.

(7)  UL C 390, 18.11.2019, str. 2.

(8)  Barreiro Hurle, J., Bogonos, M., Himics, M., Hristov, J., Perez Dominguez, I., Sahoo, A., Salputra, G., Weiss, F., Baldoni, E. in Elleby, C., Modelling environmental and climate ambition in the CAPRI model (Modeliranje okoljskih in podnebnih ambicij v kmetijskem sektorju z modelom CAPRI), EUR 30317 EN, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2021.

(9)  UL C 252, 18.7.2018, str. 184.

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/33

---

P9_TA(2022)0137

Preganjanje manjšin zaradi njihovega prepričanja ali veroizpovedi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o preganjanju manjšin zaradi njihovega prepričanja ali veroizpovedi (2021/2055(INI))

(2022/C 465/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 18 in 26 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 18 in 26 Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 2, 4, 18, 24, 26 in 27 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 4, 18, 24, 26 in 27 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 13 Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 13 Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 6 in 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6 in 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 17 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 10, 14, 21 in 22 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10, 14, 21 in 22 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 9 Evropske konvencije o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, člena 2 prvega protokola k tej konvenciji in člena 12 Protokola št. 12 h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Evropske konvencije o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, člena 2 prvega protokola k tej konvenciji in člena 12 Protokola št. 12 h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov (OZN) o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov (OZN) o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča,

| — | ob upoštevanju Deklaracije Generalne skupščine OZN z dne 25. novembra 1981 o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Generalne skupščine OZN z dne 25. novembra 1981 o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja,

| — | ob upoštevanju Deklaracije Generalne skupščine OZN z dne 18. decembra 1992 o pravicah oseb, ki pripadajo narodnim ali etničnim, verskim in jezikovnim manjšinam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Generalne skupščine OZN z dne 18. decembra 1992 o pravicah oseb, ki pripadajo narodnim ali etničnim, verskim in jezikovnim manjšinam,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice z dne 24. marca 2011 o boju proti nestrpnosti, negativnim stereotipom ter stigmatizaciji, diskriminaciji in pozivanju k nasilju ter nasilju nad osebami na podlagi vere ali prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice z dne 24. marca 2011 o boju proti nestrpnosti, negativnim stereotipom ter stigmatizaciji, diskriminaciji in pozivanju k nasilju ter nasilju nad osebami na podlagi vere ali prepričanja,

| — | ob upoštevanju Rabatskega akcijskega načrta z dne 5. oktobra 2012 za prepoved razpihovanja narodnega, rasnega ali verskega sovraštva, ki pomeni hujskanje k diskriminaciji, sovražnosti ali nasilju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rabatskega akcijskega načrta z dne 5. oktobra 2012 za prepoved razpihovanja narodnega, rasnega ali verskega sovraštva, ki pomeni hujskanje k diskriminaciji, sovražnosti ali nasilju,

| — | ob upoštevanju sklepa Generalne skupščine OZN z dne 28. maja 2019, v katerem je 22. avgust določen kot mednarodni dan spomina na žrtve nasilnih dejanj na podlagi vere ali prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Generalne skupščine OZN z dne 28. maja 2019, v katerem je 22. avgust določen kot mednarodni dan spomina na žrtve nasilnih dejanj na podlagi vere ali prepričanja,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 21. januarja 2021 o spodbujanju kulture miru in tolerance za zaščito verskih objektov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 21. januarja 2021 o spodbujanju kulture miru in tolerance za zaščito verskih objektov,

| — | ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN za manjšinska vprašanja Svetu OZN za človekove pravice z dne 15. julija 2019 in 3. marca 2021, v katerih se obravnavata zlasti koncept manjšine in razširjena ciljna usmerjenost na manjšine s sovražnim govorom v družbenih medijih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN za manjšinska vprašanja Svetu OZN za človekove pravice z dne 15. julija 2019 in 3. marca 2021, v katerih se obravnavata zlasti koncept manjšine in razširjena ciljna usmerjenost na manjšine s sovražnim govorom v družbenih medijih,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN za svobodo veroizpovedi ali prepričanja z dne 12. oktobra 2020, v katerem obravnava pomen varovanja svobode veroizpovedi ali prepričanja za vse, da se agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 uspešno izvede, in nevarnost, da so osebe, katerih veroizpoved ali prepričanje je manjšinsko, zapostavljene, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN za svobodo veroizpovedi ali prepričanja z dne 12. oktobra 2020, v katerem obravnava pomen varovanja svobode veroizpovedi ali prepričanja za vse, da se agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 uspešno izvede, in nevarnost, da so osebe, katerih veroizpoved ali prepričanje je manjšinsko, zapostavljene,

| — | ob upoštevanju letnega poročila urada visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 28. decembra 2020 o pravicah pripadnikov narodnih ali etničnih, verskih in jezikovnih manjšin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila urada visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 28. decembra 2020 o pravicah pripadnikov narodnih ali etničnih, verskih in jezikovnih manjšin,

| — | ob upoštevanju Marakeške izjave z dne 27. januarja 2016 o pravicah verskih manjšin v skupnostih s pretežno muslimansko večino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Marakeške izjave z dne 27. januarja 2016 o pravicah verskih manjšin v skupnostih s pretežno muslimansko večino,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. novembra 2009 o svobodi veroizpovedi ali prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. novembra 2009 o svobodi veroizpovedi ali prepričanja,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. februarja 2011 o nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju na podlagi veroizpovedi ali prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. februarja 2011 o nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju na podlagi veroizpovedi ali prepričanja,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. februarja 2021 o prednostnih nalogah EU v forumih OZN za človekove pravice v letu 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. februarja 2021 o prednostnih nalogah EU v forumih OZN za človekove pravice v letu 2021,

| — | ob upoštevanju smernic EU z dne 24. junija 2013 za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU z dne 24. junija 2013 za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja,

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah z dne 18. marca 2019 za nediskriminacijo v zunanjem delovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah z dne 18. marca 2019 za nediskriminacijo v zunanjem delovanju,

| — | ob upoštevanju poročil posebnega odposlanca za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil posebnega odposlanca za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024, ki se bo financiral v večletnem finančnem okviru 2021–2027, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024, ki se bo financiral v večletnem finančnem okviru 2021–2027,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (COM(2018)0460) in spremenjenega predloga uredbe (COM(2020)0459), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (COM(2018)0460) in spremenjenega predloga uredbe (COM(2020)0459),

| — | ob upoštevanju, da je bila nagrada Saharova Evropskega parlamenta za svobodo misli podeljena Raifu Badaviju leta 2015, Nadii Murad in Lamiji Adži Bašar leta 2016 ter Ilhamu Tohtiju leta 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je bila nagrada Saharova Evropskega parlamenta za svobodo misli podeljena Raifu Badaviju leta 2015, Nadii Murad in Lamiji Adži Bašar leta 2016 ter Ilhamu Tohtiju leta 2019,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2013 o kastnem razlikovanju (1), zlasti odstavka 6 o veroizpovedi kot presečnem dejavniku za diskriminacijo in zlorabo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2013 o kastnem razlikovanju (1), zlasti odstavka 6 o veroizpovedi kot presečnem dejavniku za diskriminacijo in zlorabo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2019 o smernicah EU in mandatu posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2019 o smernicah EU in mandatu posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2016 o sistematičnih množičnih pobojih verskih manjšin, ki jih izvaja ISIS (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2016 o sistematičnih množičnih pobojih verskih manjšin, ki jih izvaja ISIS (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o obravnavanju kršitev človekovih pravic pri vojnih hudodelstvih in hudodelstvih zoper človečnost, tudi genocidu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o obravnavanju kršitev človekovih pravic pri vojnih hudodelstvih in hudodelstvih zoper človečnost, tudi genocidu (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2018 o razmerah v Siriji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2018 o razmerah v Siriji (5),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 4. oktobra 2018 o množičnih samovoljnih pridržanjih Ujgurov in Kazahov v avtonomni ujgurski regiji Xinjiang (6), 18. aprila 2019 o Kitajski, predvsem o položaju verskih in etničnih manjšin (7), 19. decembra 2019 o položaju Ujgurov na Kitajskem (kitajski dokumenti) (8) in 17. decembra 2020 o prisilnem delu in položaju Ujgurov v avtonomni ujgurski regiji Xinjiang (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 4. oktobra 2018 o množičnih samovoljnih pridržanjih Ujgurov in Kazahov v avtonomni ujgurski regiji Xinjiang (6), 18. aprila 2019 o Kitajski, predvsem o položaju verskih in etničnih manjšin (7), 19. decembra 2019 o položaju Ujgurov na Kitajskem (kitajski dokumenti) (8) in 17. decembra 2020 o prisilnem delu in položaju Ujgurov v avtonomni ujgurski regiji Xinjiang (9),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. julija (10) in 15. decembra 2016 (11), 14. septembra (12) in 14. decembra 2017 (13) ter 19. septembra 2019 (14) o Mjanmaru in položaju ljudstva Rohinga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. julija (10) in 15. decembra 2016 (11), 14. septembra (12) in 14. decembra 2017 (13) ter 19. septembra 2019 (14) o Mjanmaru in položaju ljudstva Rohinga,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 28. novembra 2019 o stanju svoboščin v Alžiriji (15) in z dne 26. novembra 2020 o vse slabših razmerah na področju človekovih pravic v Alžiriji, zlasti primeru novinarja Khaleda Drarenija (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 28. novembra 2019 o stanju svoboščin v Alžiriji (15) in z dne 26. novembra 2020 o vse slabših razmerah na področju človekovih pravic v Alžiriji, zlasti primeru novinarja Khaleda Drarenija (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. decembra 2019 o kršitvah človekovih pravic in verske svobode v Burkini Faso (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. decembra 2019 o kršitvah človekovih pravic in verske svobode v Burkini Faso (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o Nigeriji, zlasti nedavnih terorističnih napadih (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o Nigeriji, zlasti nedavnih terorističnih napadih (18),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 29. aprila 2021 o zakonu o bogokletstvu v Pakistanu, zlasti primeru Šagufte Kavzar in Šafkata Emanuela (19), v kateri je omenjen tudi primer Asie Bibi, 14. aprila 2016 o Pakistanu, zlasti napadu v Lahoreju (20), in 13. decembra 2018 o Iranu, zlasti primeru Nasrin Sotudeh (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 29. aprila 2021 o zakonu o bogokletstvu v Pakistanu, zlasti primeru Šagufte Kavzar in Šafkata Emanuela (19), v kateri je omenjen tudi primer Asie Bibi, 14. aprila 2016 o Pakistanu, zlasti napadu v Lahoreju (20), in 13. decembra 2018 o Iranu, zlasti primeru Nasrin Sotudeh (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o zunanjepolitičnih posledicah izbruha COVID-19 (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o zunanjepolitičnih posledicah izbruha COVID-19 (22),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 29. aprila 2021 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o odnosih med EU in Indijo (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 29. aprila 2021 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o odnosih med EU in Indijo (23),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 9. junija 2021 Svetu o 75. in 76. zasedanju generalne skupščine Organizacije združenih narodov (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 9. junija 2021 Svetu o 75. in 76. zasedanju generalne skupščine Organizacije združenih narodov (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2018 (25), zlasti odstavkov 42, 43 in 45, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2018 (25), zlasti odstavkov 42, 43 in 45,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2019 (26), zlasti odstavkov 103, 104, 106 in 107, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2019 (26), zlasti odstavkov 103, 104, 106 in 107,

| — | ob upoštevanju dejavnosti medskupine Evropskega parlamenta za svobodo veroizpovedi ali prepričanja in versko strpnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti medskupine Evropskega parlamenta za svobodo veroizpovedi ali prepričanja in versko strpnost,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0071/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0071/2022),

| A. | ker pogodbe OZN o človekovih pravicah ter mednarodna zakonodaja in zakonodaja EU določajo standarde za varstvo pravic pripadnikov nazorskih ali verskih manjšin kot sestavnega dela človekovih pravic; |
| --- | --- |

A.

ker pogodbe OZN o človekovih pravicah ter mednarodna zakonodaja in zakonodaja EU določajo standarde za varstvo pravic pripadnikov nazorskih ali verskih manjšin kot sestavnega dela človekovih pravic;

| B. | ker pravica do svobode misli, vesti in veroizpovedi vključuje svobodo izbire, kaj verjeti ali ne, svobodo ustanovitve veroizpovedi ali prepričanja, pristopa k njej, njenega spreminjanja ali zapustitve brez kakršnih koli omejitev ter svobodo, bodisi posameznika ali znotraj skupnosti, bodisi zasebno ali javno izražati svojo veroizpoved ali prepričanje v zvezi z bogoslužjem, poučevanjem, prakticiranjem in obredi; ker ta svoboda vključuje tudi pravico verskih, sekularnih in nekonfesionalnih organizacij do priznanja statusa pravne osebe; ker svoboda veroizpovedi ali prepričanja vključuje tudi pravico do izražanja kritičnih ali satiričnih mnenj o verah in verskih oblasteh kot legitimen izraz svobode misli ali umetniškega ustvarjanja; |
| --- | --- |

B.

ker pravica do svobode misli, vesti in veroizpovedi vključuje svobodo izbire, kaj verjeti ali ne, svobodo ustanovitve veroizpovedi ali prepričanja, pristopa k njej, njenega spreminjanja ali zapustitve brez kakršnih koli omejitev ter svobodo, bodisi posameznika ali znotraj skupnosti, bodisi zasebno ali javno izražati svojo veroizpoved ali prepričanje v zvezi z bogoslužjem, poučevanjem, prakticiranjem in obredi; ker ta svoboda vključuje tudi pravico verskih, sekularnih in nekonfesionalnih organizacij do priznanja statusa pravne osebe; ker svoboda veroizpovedi ali prepričanja vključuje tudi pravico do izražanja kritičnih ali satiričnih mnenj o verah in verskih oblasteh kot legitimen izraz svobode misli ali umetniškega ustvarjanja;

| C. | ker EU v skladu s členom 21 PEU spodbuja in brani spoštovanje človekovega dostojanstva ter univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin kot del vodilnih načel svoje zunanje politike; |
| --- | --- |

C.

ker EU v skladu s členom 21 PEU spodbuja in brani spoštovanje človekovega dostojanstva ter univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin kot del vodilnih načel svoje zunanje politike;

| D. | ker je svoboda veroizpovedi ali prepričanja kršena v velikem številu držav po svetu; ker veliko število ljudi živi v državah, ki izvajajo ali dopuščajo hude kršitve svobode misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

D.

ker je svoboda veroizpovedi ali prepričanja kršena v velikem številu držav po svetu; ker veliko število ljudi živi v državah, ki izvajajo ali dopuščajo hude kršitve svobode misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja;

| E. | ker diskriminacijo in preganjanje manjšin zaradi prepričanja ali veroizpovedi izvajajo različni akterji, bodisi države bodisi nedržavni akterji bodisi kombinacija obojega, imata pa lahko različne oblike, kot so uboji, mučenje, fizični napadi, množično zapiranje, samovoljne aretacije, prisilna izginotja, izvensodne usmrtitve, prisila, prisilne spreobrnitve, ugrabitve, zgodnje in prisilne poroke, nasilje na podlagi spola, posilstva, fizične in psihične zlorabe, prisilna kontracepcija in prekinitve nosečnosti, prisilno delo in razseljevanje, trgovina z ljudmi, grožnje, izključevanje, diskriminatorna in nepravična obravnava, nadlegovanje, razlastitve, omejitve dostopa do državljanstva, izvoljenih funkcij, zaposlitve, izobraževanja, zdravstvenih in upravnih storitev, uničenje verskih objektov, pokopališč in kulturne dediščine ter sovražni govor na spletu in sicer; |
| --- | --- |

E.

ker diskriminacijo in preganjanje manjšin zaradi prepričanja ali veroizpovedi izvajajo različni akterji, bodisi države bodisi nedržavni akterji bodisi kombinacija obojega, imata pa lahko različne oblike, kot so uboji, mučenje, fizični napadi, množično zapiranje, samovoljne aretacije, prisilna izginotja, izvensodne usmrtitve, prisila, prisilne spreobrnitve, ugrabitve, zgodnje in prisilne poroke, nasilje na podlagi spola, posilstva, fizične in psihične zlorabe, prisilna kontracepcija in prekinitve nosečnosti, prisilno delo in razseljevanje, trgovina z ljudmi, grožnje, izključevanje, diskriminatorna in nepravična obravnava, nadlegovanje, razlastitve, omejitve dostopa do državljanstva, izvoljenih funkcij, zaposlitve, izobraževanja, zdravstvenih in upravnih storitev, uničenje verskih objektov, pokopališč in kulturne dediščine ter sovražni govor na spletu in sicer;

| F. | ker sta se s pandemijo COVID-19 v nekaterih državah zaostrila preganjanje nazorskih in verskih manjšin ter nasilje nad njimi; ker je poleg tega zdravstvena kriza nekaterim državam ponudila pretvezo za sprejemanje ukrepov za preganjanje, za namene, ki niso povezani s pandemijo; ker so nazorske in verske manjšine zaradi neenakosti pri dostopu do ustrezne zdravstvene oskrbe postale še zlasti izpostavljene okužbam s COVID-19 in umiranju zaradi njega; |
| --- | --- |

F.

ker sta se s pandemijo COVID-19 v nekaterih državah zaostrila preganjanje nazorskih in verskih manjšin ter nasilje nad njimi; ker je poleg tega zdravstvena kriza nekaterim državam ponudila pretvezo za sprejemanje ukrepov za preganjanje, za namene, ki niso povezani s pandemijo; ker so nazorske in verske manjšine zaradi neenakosti pri dostopu do ustrezne zdravstvene oskrbe postale še zlasti izpostavljene okužbam s COVID-19 in umiranju zaradi njega;

| G. | ker so ženske, ki pripadajo nazorskim ali verskim manjšinam, še zlasti izpostavljene tveganju večje diskriminacije in nasilja, ki sta povezana s presečnimi dejavniki, kot so spol, veroizpoved, kasta, etnično poreklo, neravnovesje moči in patriarhat, v nekaterih primerih pa ju opravičujejo verski ali nazorski vzgibi; ker imajo več težav pri uveljavljanju pravice do izstopa iz verske ali nazorske skupnosti zaradi socialne ali ekonomske odvisnosti, groženj z nasiljem ali izgube skrbništva nad otroki; |
| --- | --- |

G.

ker so ženske, ki pripadajo nazorskim ali verskim manjšinam, še zlasti izpostavljene tveganju večje diskriminacije in nasilja, ki sta povezana s presečnimi dejavniki, kot so spol, veroizpoved, kasta, etnično poreklo, neravnovesje moči in patriarhat, v nekaterih primerih pa ju opravičujejo verski ali nazorski vzgibi; ker imajo več težav pri uveljavljanju pravice do izstopa iz verske ali nazorske skupnosti zaradi socialne ali ekonomske odvisnosti, groženj z nasiljem ali izgube skrbništva nad otroki;

| H. | ker sta nasilje na podlagi spola in versko utemeljena diskriminacija še prisotna; ker so ženske in osebe LGBTIQ+ še vedno izpostavljene diskriminaciji in nasilju, ki ju v imenu vere izvajajo državni in nedržavni akterji; ker državni in nedržavni akterji v imenu vere onemogočajo spolno in reproduktivno zdravje in pravice, vključno s splavom; |
| --- | --- |

H.

ker sta nasilje na podlagi spola in versko utemeljena diskriminacija še prisotna; ker so ženske in osebe LGBTIQ+ še vedno izpostavljene diskriminaciji in nasilju, ki ju v imenu vere izvajajo državni in nedržavni akterji; ker državni in nedržavni akterji v imenu vere onemogočajo spolno in reproduktivno zdravje in pravice, vključno s splavom;

| I. | ker je treba vsako preganjanje na podlagi vere ali prepričanja najostreje obsoditi, nacionalne vlade in mednarodni akterji pa se morajo nanj hitro odzvati; |
| --- | --- |

I.

ker je treba vsako preganjanje na podlagi vere ali prepričanja najostreje obsoditi, nacionalne vlade in mednarodni akterji pa se morajo nanj hitro odzvati;

| J. | ker so prakse, povezane z avtohtonimi prepričanji ali veroizpovedmi, del kulturne identitete ljudi; ker imajo v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic avtohtona ljudstva pravico do spodbujanja, razvijanja in ohranjanja svojih institucionalnih struktur in posebnih običajev, duhovnosti, tradicij, postopkov in praks; |
| --- | --- |

J.

ker so prakse, povezane z avtohtonimi prepričanji ali veroizpovedmi, del kulturne identitete ljudi; ker imajo v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic avtohtona ljudstva pravico do spodbujanja, razvijanja in ohranjanja svojih institucionalnih struktur in posebnih običajev, duhovnosti, tradicij, postopkov in praks;

| K. | ker se zdi, da so verske manjšine skoraj v vseh svetovnih regijah v nevarnosti, da bodo označene za „teroristične skupine“ in da bodo njihovi pripadniki aretirani zaradi obtožb „ekstremizma“ ali „nezakonitih dejavnosti“; ker nekatere vlade uporabljajo zahteve glede nacionalne varnosti in protiteroristične ukrepe za kriminalizacijo pripadnosti nekaterim verskim ali nazorskim skupinam oziroma njihovih dejavnosti; ker taki pristopi resno ogrožajo uveljavljanje pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

K.

ker se zdi, da so verske manjšine skoraj v vseh svetovnih regijah v nevarnosti, da bodo označene za „teroristične skupine“ in da bodo njihovi pripadniki aretirani zaradi obtožb „ekstremizma“ ali „nezakonitih dejavnosti“; ker nekatere vlade uporabljajo zahteve glede nacionalne varnosti in protiteroristične ukrepe za kriminalizacijo pripadnosti nekaterim verskim ali nazorskim skupinam oziroma njihovih dejavnosti; ker taki pristopi resno ogrožajo uveljavljanje pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja;

| L. | ker nazorske ali verske manjšine pogosto niso ustrezno zastopane na nacionalni ravni; ker zakonodaja pogosto izključuje potrebe in interese teh manjšin, pri čemer vlade uporabljajo vrsto ukrepov, ki niso zakonsko določeni, za preganjanje, delegitimizacijo ali stigmatizacijo teh manjšin; |
| --- | --- |

L.

ker nazorske ali verske manjšine pogosto niso ustrezno zastopane na nacionalni ravni; ker zakonodaja pogosto izključuje potrebe in interese teh manjšin, pri čemer vlade uporabljajo vrsto ukrepov, ki niso zakonsko določeni, za preganjanje, delegitimizacijo ali stigmatizacijo teh manjšin;

| M. | ker so bili napadi na kulturno dediščino v številnih konfliktih in krizah po svetu sredstvo simbolnega nasilja in politizacije kulturne dediščine; ker so verski vidiki teh konfliktov neposredno prispevali k humanitarnim krizam, razseljevanju, migracijam ter kršitvam verskih in kulturnih pravic ter človekovega dostojanstva; ker lahko ti konflikti in krize polarizirajo družbe, države, regije, etnične skupine in skupnosti ter povečajo tveganje nasilnih konfliktov; ker je zato lahko uničevanje in plenjenje kulturne dediščine orožje v vojni in svarilo prihodnjih množičnih grozodejstev; ker to uničevanje in plenjenje poleg tega močno ovirata dialog, mir in spravo; |
| --- | --- |

M.

ker so bili napadi na kulturno dediščino v številnih konfliktih in krizah po svetu sredstvo simbolnega nasilja in politizacije kulturne dediščine; ker so verski vidiki teh konfliktov neposredno prispevali k humanitarnim krizam, razseljevanju, migracijam ter kršitvam verskih in kulturnih pravic ter človekovega dostojanstva; ker lahko ti konflikti in krize polarizirajo družbe, države, regije, etnične skupine in skupnosti ter povečajo tveganje nasilnih konfliktov; ker je zato lahko uničevanje in plenjenje kulturne dediščine orožje v vojni in svarilo prihodnjih množičnih grozodejstev; ker to uničevanje in plenjenje poleg tega močno ovirata dialog, mir in spravo;

| N. | ker so skupnosti, zlasti verske skupnosti, zaradi uničenja kulturne dediščine ranljive, saj so prikrajšane za pomemben del svoje identitete; ker lahko ekstremistične skupine in druge strani v konfliktih zlahka razširijo svoj vpliv na področja, na katerih sta bili identiteta in socialna kohezija oslabljeni in kjer so se poglobile delitve v skupnostih; |
| --- | --- |

N.

ker so skupnosti, zlasti verske skupnosti, zaradi uničenja kulturne dediščine ranljive, saj so prikrajšane za pomemben del svoje identitete; ker lahko ekstremistične skupine in druge strani v konfliktih zlahka razširijo svoj vpliv na področja, na katerih sta bili identiteta in socialna kohezija oslabljeni in kjer so se poglobile delitve v skupnostih;

| O. | ker storilci v primerih mednarodnih zločinov na podlagi veroizpovedi ali prepričanja z nekaj manjšimi izjemami niso bili kaznovani, zaradi česar so se grozodejstva lahko nadaljevala; |
| --- | --- |

O.

ker storilci v primerih mednarodnih zločinov na podlagi veroizpovedi ali prepričanja z nekaj manjšimi izjemami niso bili kaznovani, zaradi česar so se grozodejstva lahko nadaljevala;

| P. | ker je v skladu s Konvencijo OZN o genocidu iz leta 1948 obveznost držav in javnih organov, da preprečujejo zločin genocida in ne zgolj, da kaznujejo storilce teh zločinov; |
| --- | --- |

P.

ker je v skladu s Konvencijo OZN o genocidu iz leta 1948 obveznost držav in javnih organov, da preprečujejo zločin genocida in ne zgolj, da kaznujejo storilce teh zločinov;

| 1. | potrjuje svojo neomajno zavezanost spodbujanju in varstvu pravic pripadnikov nazorskih ali verskih manjšin po vsem svetu, vključno z njihovo pravico do sprejetja, spremembe, izbire, izkazovanja, prakticiranja ali opustitve svojega prepričanja ali veroizpovedi, ob spoštovanju načel enakosti in nediskriminacije; najstrožje obsoja vsakršno preganjanje, nasilje, spodbujanje k nasilju in terorizem, uperjene proti kateri koli manjšini na podlagi prepričanja ali veroizpovedi ali njune odsotnosti; poudarja, da lahko v nekaterih primerih kršitve teh človekovih pravic pomenijo genocid ali hudodelstva zoper človečnost; obsoja zanikanje takih kršitev ali prizadevanja za njihovo zmanjšanje ter ponovno potrjuje svojo zavezanost njihovemu izkoreninjenju in podporo žrtvam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da so države poglavitno odgovorne za spodbujanje in varovanje človekovih pravic oseb, ki pripadajo nazorskim ali verskim manjšinam, vključno z njihovo pravico do svobodnega izkazovanja veroizpovedi ali prepričanja in pravico do neverovanja, ter za zaščito teh oseb pred kršenjem teh pravic, zlasti pred zločini zoper človečnost in genocidom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je ne glede na prepričanje, veroizpoved, misli in vest bistveno spodbujati in zagotavljati vključevanje vseh ljudi v njihove družbe ter v politično, družbenoekonomsko in kulturno življenje ter zagotavljati spoštovanje njihovega dostojanstva, državljanstva, osebnih pravic in svoboščin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da so svoboda misli, vesti, prepričanja in veroizpovedi, vključno s svobodo bogoslužja, obredov, prakticiranja in poučevanja, svobodo verovanja ali neverovanja, svobodo zagovarjanja teističnih, neteističnih, agnostičnih ali ateističnih stališč ter pravico do verskega odpadništva, človekove pravice, ki so zaščitene po mednarodnem pravu; poudarja, da sta spodbujanje in varstvo teh pravic prispevala k napredku na področju človekovih pravic in demokracije v številnih okoliščinah, tudi v represivnih okoljih; priznava, da kršitve teh pravic pogosto zaostrujejo ali povzročajo nestrpnost, ki je pogosto zgodnji kazalnik potencialnega nasilja in konfliktov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da boj proti diskriminaciji vseh manjšin, ne glede na njihovo tradicijo, prepričanje ali veroizpoved, ter spodbujanje in zaščita njihovih pravic bistveno prispevajo k družbeni in politični stabilnosti, zmanjševanju revščine, demokratičnemu upravljanju in preprečevanju konfliktov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je preganjanje manjšin na podlagi prepričanja ali veroizpovedi pogosto prepleteno z drugimi posebnimi razlogi, zlasti tistimi, ki so povezani z narodnostno ali etnično pripadnostjo, spolom ali kasto; poudarja primere preganjanja nazorskih ali verskih skupin, tudi kadar so močno prisotne na ozemlju države ali demografsko niso v manjšini, vendar so v ranljivem položaju, zaradi česar so lahke tarče nasilja in represije; poudarja tudi, da so spreobrnjenci, ki zapustijo večinsko vero, lahko žrtve hudih kršitev človekovih pravic, vključno z zaporno kaznijo, prisilno razvezo, ugrabitvijo, fizičnim nasiljem in umorom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je zelo zaskrbljen zaradi visokih ravni prisile, diskriminacije, nadlegovanja, nasilja in represije nad pripadniki nazorskih ali verskih manjšin, ki se pojavljajo povsod po svetu, v nekaterih regijah pa se še zaostrujejo; ugotavlja, da to zadeva številne verske skupnosti, kot so med drugimi budizem, krščanstvo, hinduizem, islam in judaizem, pa tudi skupine ljudi, ki so atesti, humanisti, agnostiki ali se ne identificirajo z nobenim prepričanjem ali veroizpovedjo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | globoko obžaluje, da se neverske, laične in človekoljubne organizacije v številnih državah po vsem svetu soočajo z vse večjim preganjanjem, vključno z valovi spodbujanja k sovraštvu in pobojem, kakršnih še ni bilo; obsoja tudi, da so številni posamezniki in organizacije civilne družbe žrtve napadov zaradi mirne kritike ali satire verskih prepričanj ali dvoma vanje; poudarja, da se te nenehne kršitve svobode misli in izražanja dogajajo prek geografskih in kulturnih meja, tudi v državah članicah EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da so med storilci preganjanja avtoritarni režimi, vlade, ki se nagibajo k vsiljevanju prevlade dominantnega etničnega ali verskega prebivalstva nad manjšinami, teroristične organizacije, politične in verske ekstremistične stranke ali skupine ter včasih tudi družinskimi člani, prijatelji in sosedi žrtev, na primer ko te spremenijo ali opustijo svojo versko pripadnost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja pozitivno vlogo nekaterih nazorskih in verskih skupnosti ter verskih nevladnih organizacij v humanitarnih dejavnostih na konfliktnih območjih, v boju proti uničevanju okolja, pri zavzemanju za mir in spravo ter prispevanju k razvoju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | priznava, da imajo v državah v razvoju cerkve, verske organizacije in druge nazorske in verske institucije ter združenja pomembno vlogo v družbenem tkivu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da imajo nekatere verske organizacije strateško pomembno vlogo, saj vplivajo na člane svojih skupnosti, da bi razumeli in zagovarjali ključna vprašanja, kot so HIV, spolno in reproduktivno zdravstveno varstvo ter opolnomočenje deklet in žensk; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da so cerkve in druge nazorske in verske institucije ter verske organizacije pogosto edini ponudnik zdravstvenih in drugih socialnih storitev na oddaljenih območjih nekaterih držav v razvoju in na konfliktnih območjih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da bi bilo treba humanitarnim akterjem v okoliščinah, v katerih prihajajo v stik z razseljenimi ljudmi, zagotoviti usposabljanje o posebnostih verskih in nazorskih manjšin, da bi zagotovili bolj vključujočo pomoč in zaščito za različne populacije beguncev; |
| --- | --- |

14.

Reševanje ključnih izzivov, ki jih predstavlja preganjanje verskih manjšin

| 15. | poudarja, da je izredno pomembno, da se storilce kršitev človekovih pravic zoper pripadnike nazorskih ali verskih manjšin kaznuje za svoja dejanja; poudarja, da je izjemno pomembno izvesti celovite preiskave kršitev človekovih pravic, žrtvam in njihovim družinam ponuditi učinkovit dostop do pravnega varstva in pravnih sredstev ter jim zagotoviti ustrezno odškodnino; poziva EU in države članice, naj nujno sodelujejo z ustreznimi mehanizmi in odbori OZN za okrepitev njihovih preiskav sedanjih kršitev človekovih pravic nazorskih ali verskih manjšin po svetu; v zvezi s tem ponovno potrjuje svojo podporo Mednarodnemu kazenskemu sodišču in poudarja pomen njegove vloge pri pregonu najhujših kaznivih dejanj; ugotavlja, da Rimski statut zajema zločine proti človeštvu in genocid skupin na podlagi prepričanja ali veroizpovedi ter vzpostavlja temeljni mednarodni pravni okvir za boj proti nekaznovanju; poziva EU in njene države članice, naj povečajo svojo finančno podporo Mednarodnemu kazenskemu sodišču, ter poziva države članice OZN, naj se v tem okviru zavežejo k boju proti nekaznovanju z ratifikacijo Rimskega statuta; poudarja, da si je treba prizadevati za preprečevanje nasilnih dejanj na podlagi prepričanja ali veroizpovedi, zlasti mednarodnih zločinov, kot so genocid, hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva; poudarja, da morajo EU in njene države članice izvajati mehanizme, ki jim omogočajo spremljanje zgodnjih opozorilnih znakov in dejavnikov tveganja za mednarodna kazniva dejanja, kot določa okvir OZN za prepoznavanje grozodejstev, jih analizirati ter zagotovili celovite odzive, tudi v skladu z dolžnostjo preprečevanja in kaznovanja zločina genocida; |
| --- | --- |

15.

| 16. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se večina zločinov iz sovraštva na podlagi prepričanja in veroizpovedi premalo prijavlja in preganja po vsem svetu; poziva Svet, Komisijo, ESZD in države članice EU, naj s tretjimi državami sodelujejo pri sprejemanju ukrepov za preprečevanje zločinov iz sovraštva in boj proti njim ter pri sprejemanju zakonodaje, ki bo v celoti skladna z mednarodnimi standardi o svobodi izražanja ter svobodi prepričanja in veroizpovedi; vlade poziva tudi, naj vzpostavijo celovite sisteme zbiranja podatkov o zločinih iz sovraštva in drugih diskriminatornih dejanjih proti nazorskim ali verskim skupnostim; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Svet in države članice EU, naj uporabijo sankcije proti posameznikom in subjektom, odgovornim za resne ali sistematične zlorabe ali kršitve svobode veroizpovedi ali prepričanja ali vpletenim v takšne zlorabe ali kršitve, kot je določeno v globalnem režimu sankcij EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je zgrožen zaradi zaostritve preganjanja nazorskih ali verskih manjšin med pandemijo COVID-19; obsoja, da je bila krivda za širjenje virusa COVID-19 zvrnjena na pripadnike nazorskih in verskih manjšin ter da so bili diskriminirani pri dostopu do javnega zdravstvenega varstva, hrane ali humanitarne pomoči oziroma jim je bil ta dostop zavrnjen, in sicer na podlagi merila prepričanja ali veroizpovedi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da pri dostavi humanitarne pomoči ne sme biti prisotna nobena oblika diskriminacije, in ostro obsoja vsakršno diskriminacijo na podlagi verske pripadnosti pri razdeljevanju humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva EU in njene države članice, naj priznajo pravice, prepričanja in vrednote avtohtonih ljudstev in naj se v okviru zunanjega delovanja EU zavežejo celovitemu odpravljanju posebne diskriminacije avtohtonega prebivalstva na podlagi njihovega prepričanja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je zaskrbljen zaradi uporabe zakonov o bogokletstvu in verskih zakonov, ki v nekaterih državah prevladajo nad državnimi zakoni; obžaluje, da so ženske in dekleta, ki pripadajo verskim manjšinam, posebej in vedno pogosteje tarča napadov, da bi se povzročila škoda njihovim celotnim skupnostim; poudarja, da so še posebej izpostavljene nasilnim napadom, ugrabitvam, posilstvom, spolnemu nasilju in nasilju na podlagi spola, prisilnim spreobrnitvam, prisilni sterilizaciji in prekinitvam nosečnosti, pohabljanju ženskih spolnih organov, prisilnim in zgodnjim porokam ter prepovedim zapuščanja doma; ostro obsoja vse te kršitve njihovih človekovih pravic in poudarja, da je bil zaradi ukrepov omejitve gibanja, sprejetih med pandemijo COVID-19, položaj njihovih človekovih pravic še bolj negotov in njihov dostop do informacij še bolj omejen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obsoja vsa nasilna dejanja ali spodbujanje k nasilju zoper posameznike ter njihovo preganjanje, prisilo in diskriminacijo na podlagi spola ali spolne usmerjenosti, tudi s strani verskih voditeljev ali iz verskih ali nazorskih vzgibov; poudarja, da varstvo „tradicije“ ali „javne morale“ v nobenem primeru ne sme biti v nasprotju z mednarodnimi določbami o človekovih pravicah, ki jih morajo spoštovati države; izpostavlja zlasti diskriminacijo na področjih zaposlovanja, izobraževanja, dostopa do pravnega varstva in učinkovitih pravnih sredstev, stanovanj in zdravstva; izraža globoko zaskrbljenost zaradi zlorabe in instrumentalizacije prepričanja ali veroizpovedi za uvajanje diskriminatornih politik, zakonov, tudi kazenskih zakonov, ali omejitev, ki so v nasprotju s pravicami oseb LGBTIQ, žensk in deklet ter spodkopavajo te pravice in omejujejo dostop do osnovnih storitev, kot so izobraževanje in zdravstvo, vključno s spolnimi in reproduktivnimi pravicami, kriminalizirajo splav v vseh primerih, kriminalizirajo prešuštvo ali omogočajo verske prakse, ki kršijo človekove pravice; poziva k razveljavitvi ustreznih politik, zakonov ali omejitev, ki se pogosto prenašajo v nacionalno zakonodajo kot laične omejitve; |
| --- | --- |

22.

| 23. | obsoja verske kulte, katerih dejavnosti so uperjene v diaspore iz držav v razvoju, in sicer prek shem, s katerimi se poskušajo okoriščati z ranljivostjo teh priseljenskih skupnosti v Evropi, ter spodbujajo pristranske svetovne poglede, ki pogosto vključujejo homofobijo, transfobijo in sovraštvo do žensk; |
| --- | --- |

23.

| 24. | obsoja kršitve človekovih pravic, spolno zlorabo, sektaštvo in finančne nepravilnosti, ki jih izvajajo verski misijoni in voditelji v več državah v razvoju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | obsoja uporabo zakonodaje o varnosti, nagovarjanju k uporu, motenju javnega reda, spodbujanju nasilja in boju proti terorizmu in ekstremizmu kot instrumenta za preganjanje ali kriminalizacijo pripadnikov nazorskih ali verskih manjšin, prepoved ali omejevanje prakticiranja ali izražanja njihovih prepričanj ali veroizpovedi, zapiranje verskih objektov in odvračanje od članstva v nazorskih ali verskih združenjih ali njihove registracije; poziva Komisijo in ESZD, naj pozorno spremljata izvajanje te zakonodaje in naj to vprašanje dosledno obravnavata v dvostranskih dialogih z zadevnimi vladami; poziva države članice EU, naj zavrnejo vse prošnje tujih organov za pravosodno in policijsko sodelovanje v posameznih sodnih zadevah, če temeljijo na takšni zakonodaji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ostro obsoja vsakršno prakso prisilnega pridržanja v državnih taboriščih za prevzgojo, prisilnega dela ali izkoriščanja pripadnikov nazorskih ali verskih manjšin, pri katerem so med cilji tudi prisilno opuščanje veroizpovedi in asimilacija v prevladujočo kulturo, jezik ali način razmišljanja; obsoja tudi obsežno uporabo digitalnih nadzornih tehnologij za spremljanje, nadziranje in zatiranje oseb, ki pripadajo nazorskim ali verskim manjšinam; |
| --- | --- |

26.

| 27. | obžaluje omejitev dostopa do pravne dokumentacije in registracije za organizacije in posameznike, ki pripadajo verskim in nazorskim manjšinam, ter opozarja, da je pravna identiteta pravica, ki jo je treba enakopravno zagotoviti vsem ljudem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | obžaluje, da več kot 70 držav na svetu izvršuje kazenske zakone ali si prizadeva uvesti novo zakonodajo, ki predpisuje kazni za bogokletstvo, krivoverstvo, odpadništvo, razžalitev ali žaljenje vere ter spreobrnitev, vključno s smrtno kaznijo; ugotavlja, da se že veljavni zakoni nesorazmerno uporabljajo proti pripadnikom nazorskih ali verskih manjšin ter spodbujajo vzdušje nasilja, diskriminacije in verske nestrpnosti, ki lahko vključuje nasilje gmajne nad manjšinskimi skupnostmi in uničenje verskih objektov; poziva EU, naj okrepi politični dialog z vsemi zadevnimi državami, da bi te zakone razveljavili; poudarja, da bi zunanjemu delovanju EU v podporo svobodi veroizpovedi ali prepričanja koristilo, če bi si EU in države članice skupaj prizadevale za odpravo zakonov o bogokletstvu po vsem svetu; poziva EU, naj bo zgled in obravnava svoje notranje razmere v zvezi s tem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je treba zaščititi zagovornike človekovih pravic, odvetnike, nevladne organizacije in aktiviste civilne družbe, ki podpirajo in branijo tiste, ki so preganjani na podlagi prepričanja ali veroizpovedi; obsoja ovajanje zaradi bogokletstva, odpadništva ali druge obtožbe na podlagi veroizpovedi, da bi se preganjali ti ljudje in te organizacije zaradi njihovih legitimnih dejavnosti, tudi na internetu in v družbenih medijih; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da morajo države z obveznim služenjem vojaškega roka omogočiti ugovor vesti, ki lahko temelji na veroizpovedi ali prepričanju, in ponuditi možnost nadomestnega državnega služenja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da bi lahko pomanjkanje znanja in priznavanja raznolikosti veroizpovedi in prepričanj za posameznike in skupnosti spodbudilo pristranskost in stereotipe, ki prispevajo k povečanim napetostim, nesporazumom, diskriminatornim odnosom in nespoštovanju posameznikov; opozarja, kot navaja Svet OZN za človekove pravice, da javno izobraževanje, ki vključuje poučevanje določene veroizpovedi ali prepričanja, ni v skladu s pravico do svobode misli, vesti in veroizpovedi, razen če so omogočene določene nediskriminatorne izjeme ali alternative, ki upoštevajo želje prizadetih oseb in njihovih skrbnikov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja pomen strateških pristopov in izobraževalnih pobud, ki zajemajo izobraževanje ter medkulturni in medverski dialog ter dialog med cerkvami, vključno z dialogi verskih voditeljev in organizacij civilne družbe, za boj proti preganjanju manjšin, nestrpnosti in sovražnemu govoru proti njim na podlagi prepričanja ali vere; poudarja, da lahko medkulturni in medverski dialog ter dialog med cerkvami spodbujajo razvoj občutka zaupanja, spoštovanja in razumevanja ter krepitev medsebojnega spoštovanja in sprave, da bi se naučili živeti skupaj v miru in konstruktivno ter v večkulturnem okolju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ugotavlja, da so mladi v državah v razvoju še posebej izpostavljeni ekstremističnim ideologijam in da je kakovostno izobraževanje eden od ključnih korakov v boju proti radikalizaciji; ugotavlja, da ekstremistična gibanja pogosto izkoriščajo pomanjkanje prisotnosti države na podeželju; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ker se platforme družbenih medijev in omrežij vse bolj izkoriščajo kot prostori za ustrahovanje in spodbujanje k sovraštvu in nasilju; poudarja, da so nazorske ali verske manjšine še vedno izpostavljene sovražnemu govoru posameznikov in organiziranih skupin iz celotnega političnega in verskega spektra na spletu in drugje, ter poziva vlade, naj to obravnavajo in se zoperstavijo temu; |
| --- | --- |

34.

Krepitev zunanje politike EU na področju človekovih pravic in zunanjega delovanja za varovanje svobode prepričanja in veroizpovedi oseb, ki pripadajo manjšinskim skupinam

| 35. | ugotavlja, da je mesto posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU nezasedeno že več kot leto dni; ponovno poziva Svet in Komisijo, naj opravita pregledno in celovito oceno v zvezi z učinkovitostjo in dodano vrednostjo položaja posebnega odposlanca, da bi mu zagotovili ustrezna sredstva ter primerno podprli njegov institucionalni mandat, zmogljivosti in naloge; ponovno poziva Komisijo, naj zagotovi preglednost imenovanja, mandata, dejavnosti in obveznosti poročanja posebnega odposlanca; poudarja, da bi se morale dolžnosti posebnega odposlanca osredotočati na spodbujanje svobode misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja ter na pravice do neverovanja, verskega odpadništva in ateističnih stališč, pozornost pa posvečati tudi položaju ogroženih neverujočih; priporoča, naj posebni odposlanec tesno in dopolnjujoče sodeluje s posebnim predstavnikom EU za človekove pravice in delovno skupino Sveta za človekove pravice; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Svet, Komisijo, ESZD in države članice EU, naj v skladu z akcijskim načrtom EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 obravnavajo preganjanje na podlagi prepričanja ali veroizpovedi kot eno od prednostnih nalog zunanje politike EU na področju človekovih pravic; poudarja, da je za zaščito in spodbujanje svobode prepričanja ali veroizpovedi potreben večplasten pristop z več akterji, ki bo zajemal človekove pravice, dialog, mediacijo ter reševanje in preprečevanje konfliktov v sodelovanju z več državnimi in nedržavnimi akterji, kot so verske organizacije, verski voditelji, skupine neverujočih, organizacije civilne družbe in zagovorniki človekovih pravic; poziva k okrepljenemu sodelovanju s pobudami OZN v zvezi s tem; ponovno poziva k rednemu in javnemu pregledu smernic EU o svobodi veroizpovedi ali prepričanja, da se omogoči ocena njihovega izvajanja in predlogov za njihovo posodobitev; ugotavlja, da je v smernicah EU določeno, da bo delovna skupina Sveta za človekove pravice po treh letih pripravila oceno njihovega izvajanja, vendar še nobena taka ocena ni bila predložena ali javno objavljena; meni, da bi bilo treba v taki oceni izpostaviti dobre prakse, opredeliti področja, na katerih so mogoče izboljšave, in podati konkretna priporočila o izvajanju smernic v skladu z opredeljenim časovnim načrtom in mejniki; poziva, naj se ocena vključi v letna poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji po svetu; poziva tudi, naj se Parlamentu redno posredujejo poročila o napredku pri izvajanju smernic; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva EU in njene države članice, naj okrepijo pravne in institucionalne mehanizme za zaščito človekovih pravic nazorskih in verskih manjšin ter oseb v ranljivem položaju, vključno z ženskami in dekleti, osebami različnih narodnosti ali kast, starejšimi in invalidi, migranti, begunci in notranje razseljenimi osebami ter osebami LGBTIQ, tako da bodo te osebe v celoti zaščitene na podlagi svojih temeljnih pravic in ne bodo diskriminirane zaradi svojega prepričanja ali veroizpovedi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je instrumentalizacija vere in prepričanja pomemben dejavnik konfliktov po vsem svetu; poudarja, da morajo številni posamezniki in skupnosti zaradi preganjanja in diskriminacije na podlagi vere in prepričanja migrirati ali se preseliti znotraj države; poziva Komisijo in države članice EU, naj pomagajo vsem razseljenim osebam, tudi tistim, ki pripadajo nazorskim ali verskim manjšinam, ki se želijo prostovoljno vrniti v domovino, kadar gmotni in varnostni pogoji to dopuščajo in okoliščine, ki so privedle do njihovega odhoda, ne obstajajo več, zlasti tako, da prispevajo k njihovemu preživljanju ter za obnovo njihovih stanovanj in osnovne infrastrukture, kot so šole in bolnišnice; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva EU in njene partnerje, naj razmislijo o opredelitvi vloge veroizpovedi v posameznih konfliktih, prepoznavanju obstoječih pozitivnih dejanj verskih voditeljev in sodelovanju z njimi pri dejavnostih vzpostavljanja miru, analizi in preprečevanju konfliktov ter naj prisluhnejo predstavnikom z več glasovi, ki zastopajo večinske in manjšinske verske skupine, in jih ocenijo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da so lahko verske manjšine zaradi nasilja, ki se izvaja nad njimi med spopadi, izpostavljene nadaljnjim napadom v begunskih okoljih zaradi napačnega razumevanja humanitarnih načel nevtralnosti in univerzalnosti ter splošno razširjenih predpostavk o veri kot nebistveni ali razdvajajoči; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva ESZD in delegacije EU, naj v strategije držav na področju človekovih pravic in demokracije za obdobje 2021–2024 vključijo cilje, ki so posebej povezani s preganjanjem manjšin na podlagi veroizpovedi ali prepričanja v vseh ustreznih razmerah, poziva ESZD in delegacije EU, naj v dialogih o človekovih pravicah s partnerskimi državami in v forumih OZN za človekove pravice dosledno opozarjajo na splošna vprašanja in specifične primere, povezane s preganjanjem ali diskriminacijo nazorskih ali verskih manjšin, ter pri tem sledijo pristopu, usmerjenemu v rezultate, in vključujejo vidik enakosti spolov; ponovno poziva, da je treba poslancem Evropskega parlamenta omogočiti dostop do vsebine teh strategij za države; ugotavlja, da se hitro povečuje število ateističnih in neverskih skupin ter bi jih bilo treba obravnavati enako v okviru politike EU; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da so v nekaterih državah glavni viri diskriminacije manjšin nedržavni akterji; poziva Komisijo in države članice, naj se ne osredotočajo izključno na vladno diskriminacijo in naj s partnerskimi državami sodelujejo pri obravnavi vzrokov za družbeno diskriminacijo manjšin, s posebnim poudarkom na sovražnem govoru; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva delegacije EU in predstavništva držav članic, naj podprejo zagovornike človekovih pravic in novinarje, ki so dejavni na področju nazorskih ali verskih manjšin, in po potrebi olajšajo izdajo nujnih vizumov ter zagotovijo začasno zatočišče v državah članicah EU za posameznike, ki so v nevarnosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj podpre organizacije civilne družbe in kampanje v družbenih medijih, ki spodbujajo razumevanje in ozaveščajo o nevečinskih nazorskih in verskih skupinah, predvsem humanistih in ateistih, v državah, v katerih so izpostavljeni posebno hudim oblikam diskriminacije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo in ESZD, naj pozorno preverjata stanje na področju človekovih pravic nazorskih ali verskih manjšin v tretjih državah in izvajanje s tem povezanih zavez teh držav iz dvostranskih sporazumov z EU; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pregleda zlasti upravičenost tretjih držav v okviru splošnega sistema preferencialov; se zavzema za sistem, na podlagi katerega bi se tretji državi postopno odobrili preferenciali na podlagi njenega spoštovanja zavez na področju človekovih pravic, vključno s spoštovanjem svobode veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da bi morala EU upoštevati konkretne izzive, s katerimi se pri dostopu do humanitarne pomoči pogosto soočajo verske, etnične in jezikovne manjšine zaradi marginalizacije, dejavnega usmerjanja ali šibkega socialno-ekonomskega položaja; poziva Komisijo, naj oceni dejanski dostop manjšin do humanitarne pomoči in zagotovi, da njena humanitarna politika ne spregleda manjšin; |
| --- | --- |

46.

| 47. | obsoja uničenje in škodo na verskih objektih, ki so sestavni del kulturne dediščine, in poziva k njihovi zaščiti in obnovi; priporoča, naj EU vključi varstvo kulturne dediščine v zunanje delovanje svoje zunanje politike, ki ima za cilj ohranjanje miru, spodbujanje sprave in preprečevanje konfliktov; priporoča, naj EU uporabi sodelovanje na področju kulturne dediščine kot del ukrepov za krepitev zaupanja v mirovnih procesih; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj v tematskem programu za človekove pravice v okviru Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa zagotovi ustrezno financiranje za vprašanja, povezana z zaščito oseb, ki pripadajo nazorskim ali verskim manjšinam; poziva EU, naj zagotovi spoštovanje načel pluralizma, nevtralnosti in pravičnosti ter naj se pri dodeljevanju sredstev za ta namen dosledno vzdrži krepitve politik ali zakonodaje, ki bi dajale prednost eni nazorski ali verski skupini pred drugimi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | priporoča krepitev večstranskega sodelovanja EU, da bi po vsem svetu spodbujala in vključevala spoštovanje verskih ali nazorskih manjšin v politikah na področju človekovih pravic; poziva EU in njene države članice, naj okrepijo sodelovanje z OZN, Svetom Evrope in Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi, poglobijo odprt in konstruktiven dialog z Afriško unijo, Organizacijo ameriških držav, Združenjem držav jugovzhodne Azije, Organizacijo islamskega sodelovanja in drugimi regionalnimi organizacijami ter sklenejo zavezništva s tretjimi državami ali skupinami podobno mislečih držav, da bi zagotovile mednarodne odzive na vprašanja človekovih pravic, s katerimi se soočajo nazorske in verske manjšine, zlasti tiste, ki so najbolj ranljive ali tarča napadov na konfliktnih območjih; priporoča, naj EU še naprej podpira resolucije o svobodi misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja v Generalni skupščini OZN in Svetu OZN za človekove pravice; poziva k skupnim pobudam EU in OZN v boju proti preganjanju in diskriminaciji nazorskih ali verskih manjšin in nevernikov; poziva EU, naj okrepi sodelovanje s Svetom OZN za človekove pravice, zlasti prek posebnih postopkov Sveta OZN za človekove pravice, Urada visoke komisarke za človekove pravice in posebnega poročevalca za svobodo veroizpovedi ali prepričanja; priporoča, naj posebni odposlanci za svobodo veroizpovedi ali prepričanja v vseh državah članicah EU izmenjujejo primere dobre prakse in tesno sodelujejo; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja pomen 22. avgusta kot mednarodnega dne spomina na žrtve nasilnih dejanj na podlagi vere ali prepričanja; poziva Svet, Komisijo in države članice EU, naj v svojem načrtovanju namenijo posebno pozornost temu dnevu ter dejavno sodelujejo z nazorskimi ali verskimi manjšinami, da bi pokazali zavezanost spodbujanju in varovanju njihovih svoboščin ter prizadevanjem za preprečevanje nasilnih dejanj in nestrpnosti do njih v prihodnosti; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic ter Organizaciji združenih narodov. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  UL C 181, 19.5.2016, str. 69.

(2)  UL C 411, 27.11.2020, str. 30.

(3)  UL C 35, 31.1.2018, str. 77.

(4)  UL C 334, 19.9.2018, str. 69.

(5)  UL C 162, 10.5.2019, str. 119.

(6)  UL C 11, 13.1.2020, str. 25.

(7)  UL C 158, 30.4.2021, str. 2.

(8)  UL C 255, 29.6.2021, str. 60.

(9)  UL C 445, 29.10.2021, str. 114.

(10)  UL C 101, 16.3.2018, str. 134.

(11)  UL C 238, 6.7.2018, str. 112.

(12)  UL C 337, 20.9.2018, str. 109.

(13)  UL C 369, 11.10.2018, str. 91.

(14)  UL C 171, 6.5.2021, str. 12.

(15)  UL C 232, 16.6.2021, str. 12.

(16)  UL C 425, 20.10.2021, str. 126.

(17)  UL C 255, 29.6.2021, str. 45.

(18)  UL C 270, 7.7.2021, str. 83.

(19)  UL C 506, 15.12.2021, str. 77.

(20)  UL C 58, 15.2.2018, str. 151.

(21)  UL C 388, 13.11.2020, str. 127.

(22)  UL C 425, 20.10.2021, str. 63.

(23)  UL C 506, 15.12.2021, str. 109.

(24)  UL C 67, 8.2.2022, str. 150.

(25)  UL C 270, 7.7.2021, str. 25.

(26)  UL C 456, 10.11.2021, str. 94.

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/44

---

P9_TA(2022)0138

Strategija EU za spodbujanje izobraževanja otrok po svetu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 Oblikovanje strategije EU za spodbujanje izobraževanja otrok po svetu: blažitev posledic pandemije covida-19 (2021/2209(INI))

(2022/C 465/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989,

| — | ob upoštevanju člena 26 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, člena 18 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, členov 13 in 14 Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter člena 10 Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 26 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, člena 18 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, členov 13 in 14 Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter člena 10 Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, sprejetih leta 2015, in poročila OZN o ciljih trajnostnega razvoja za leto 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, sprejetih leta 2015, in poročila OZN o ciljih trajnostnega razvoja za leto 2021,

| — | ob upoštevanju splošnih pripomb Odbora OZN za otrokove pravice (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnih pripomb Odbora OZN za otrokove pravice (1),

| — | ob upoštevanju smernic OZN za nadomestno skrb za otroke z dne 18. decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic OZN za nadomestno skrb za otroke z dne 18. decembra 2009,

| — | ob upoštevanju globalne študije OZN o otrocih, ki jim je bila odvzeta prostost, objavljene 11. julija 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne študije OZN o otrocih, ki jim je bila odvzeta prostost, objavljene 11. julija 2019,

| — | ob upoštevanju političnega poročila OZN z dne 15. aprila 2020 z naslovom „The impact of COVID-19 on children“ (Vpliv covida-19 na otroke) in pozitivnega odziva nanj, ki sta ga skupaj vodili EU in skupina latinskoameriških in karibskih držav in ga je podpisalo 173 držav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega poročila OZN z dne 15. aprila 2020 z naslovom „The impact of COVID-19 on children“ (Vpliv covida-19 na otroke) in pozitivnega odziva nanj, ki sta ga skupaj vodili EU in skupina latinskoameriških in karibskih držav in ga je podpisalo 173 držav,

| — | ob upoštevanju političnega odgovora Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj z dne 19. oktobra 2020 z naslovom „What is the impact of the COVID-19 pandemic on immigrants and their children?“ (Kakšen je vpliv pandemije covida-19 na priseljence in njihove otroke?), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega odgovora Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj z dne 19. oktobra 2020 z naslovom „What is the impact of the COVID-19 pandemic on immigrants and their children?“ (Kakšen je vpliv pandemije covida-19 na priseljence in njihove otroke?),

| — | ob upoštevanju Konvencije Unesca proti diskriminaciji v izobraževanju, sprejete 14. decembra 1960, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Unesca proti diskriminaciji v izobraževanju, sprejete 14. decembra 1960,

| — | ob upoštevanju brošure organizacij UNICEF in UNESCO ter Svetovne banke z naslovom „Mission: Recovering Education in 2021“ (Misija: obnova izobraževanja v letu 2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju brošure organizacij UNICEF in UNESCO ter Svetovne banke z naslovom „Mission: Recovering Education in 2021“ (Misija: obnova izobraževanja v letu 2021),

| — | ob upoštevanju člena 49 Listine Organizacije ameriških držav iz leta 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 49 Listine Organizacije ameriških držav iz leta 1967,

| — | ob upoštevanju člena 11 Afriške listine o pravicah in dobrobiti otrok iz leta 1990, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 Afriške listine o pravicah in dobrobiti otrok iz leta 1990,

| — | ob upoštevanju členov 17 in 25 Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 17 in 25 Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju člena 31 Deklaracije Združenja ASEAN o človekovih pravicah iz leta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 31 Deklaracije Združenja ASEAN o človekovih pravicah iz leta 2012,

| — | ob upoštevanju člena 14 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 14 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 3(5) in 21 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3(5) in 21 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju poročila Programa OZN za razvoj iz aprila 2021 z naslovom Leaving No One Behind: Impact of COVID-19 on Sustainable Development Goals (SDGs) (Nihče ne bo zapostavljen: vpliv covida-19 na cilje trajnostnega razvoja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Programa OZN za razvoj iz aprila 2021 z naslovom Leaving No One Behind: Impact of COVID-19 on Sustainable Development Goals (SDGs) (Nihče ne bo zapostavljen: vpliv covida-19 na cilje trajnostnega razvoja),

| — | ob upoštevanju evropskega jamstva za otroke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega jamstva za otroke,

| — | ob upoštevanju, da je leto 2021 mednarodno leto za odpravo dela otrok, in pristopa Komisije, po katerem ne tolerira dela otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je leto 2021 mednarodno leto za odpravo dela otrok, in pristopa Komisije, po katerem ne tolerira dela otrok,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2019 o otrokovih pravicah ob 30. obletnici Konvencije OZN o otrokovih pravicah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2019 o otrokovih pravicah ob 30. obletnici Konvencije OZN o otrokovih pravicah (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2021 o sirskem konfliktu – deset let po vstaji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2021 o sirskem konfliktu – deset let po vstaji (3),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj in Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj in Odbora za kulturo in izobraževanje,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0058/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0058/2022),

| A. | ker je zaradi pandemije covida-19 po svetu umrlo skoraj pet milijonov ljudi, zaradi česar so vlade po vsem svetu sprejele izredne ukrepe za zajezitev širjenja virusa covida-19, vključno z zapiranjem šol in omejevanjem dostopa do izobraževalnih ustanov; |
| --- | --- |

A.

ker je zaradi pandemije covida-19 po svetu umrlo skoraj pet milijonov ljudi, zaradi česar so vlade po vsem svetu sprejele izredne ukrepe za zajezitev širjenja virusa covida-19, vključno z zapiranjem šol in omejevanjem dostopa do izobraževalnih ustanov;

| B. | ker nove različice zaostrujejo zdravstveno krizo zaradi covida-19, medtem ko so zaradi konfliktov in drugih kriz, tudi podnebne, otroci po vsem svetu še vedno izpostavljeni večjemu tveganju, da ne bodo dosegli minimalnih ravni usposobljenosti; |
| --- | --- |

B.

ker nove različice zaostrujejo zdravstveno krizo zaradi covida-19, medtem ko so zaradi konfliktov in drugih kriz, tudi podnebne, otroci po vsem svetu še vedno izpostavljeni večjemu tveganju, da ne bodo dosegli minimalnih ravni usposobljenosti;

| C. | ker je dostop do izobraževanja mednarodno priznana temeljna človekova pravica, ki je nujna za izvajanje vseh drugih človekovih pravic; ker pravica do izobraževanja pomeni, da je osnovnošolsko izobraževanje obvezno in splošno ter dostopno vsem; |
| --- | --- |

C.

ker je dostop do izobraževanja mednarodno priznana temeljna človekova pravica, ki je nujna za izvajanje vseh drugih človekovih pravic; ker pravica do izobraževanja pomeni, da je osnovnošolsko izobraževanje obvezno in splošno ter dostopno vsem;

| D. | ker UNICEF ocenjuje, da je več kot 168 milijonov otrok izgubilo celo leto izobraževanja zaradi zaprtja šol, ki je posledica omejitev gibanja zaradi covida-19, podatki Unesca pa kažejo, da je bilo izobraževanje občutno prekinjeno za 800 milijonov učencev po vsem svetu, ki so v povprečju izgubili dve tretjini šolskega leta; |
| --- | --- |

D.

ker UNICEF ocenjuje, da je več kot 168 milijonov otrok izgubilo celo leto izobraževanja zaradi zaprtja šol, ki je posledica omejitev gibanja zaradi covida-19, podatki Unesca pa kažejo, da je bilo izobraževanje občutno prekinjeno za 800 milijonov učencev po vsem svetu, ki so v povprečju izgubili dve tretjini šolskega leta;

| E. | ker je bilo od marca 2020 približno 194 držav zaradi pandemije covida-19 prisiljenih zapreti šole po vsej državi, kar je vplivalo na več kot 1,8 milijarde učencev po svetu in jim onemogočilo dostop do izobraževanja in drugih pomembnih koristi, ki jih zagotavljajo šole; ker so v nekaterih regijah šole še vedno zaprte; ker so otroci zaradi zaprtja šol vse bolj izpostavljeni nasilju, zlorabam in izkoriščanju, tudi v domačem okolju; ker delno ali popolno zaprtje šol vpliva najbolj na ranljive in marginalizirane otroke, s tem ko povečuje že obstoječe neenakosti v izobraževalnem sistemu in povzroča motnje v vseh vidikih njihovega vsakdanjega življenja; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo od marca 2020 približno 194 držav zaradi pandemije covida-19 prisiljenih zapreti šole po vsej državi, kar je vplivalo na več kot 1,8 milijarde učencev po svetu in jim onemogočilo dostop do izobraževanja in drugih pomembnih koristi, ki jih zagotavljajo šole; ker so v nekaterih regijah šole še vedno zaprte; ker so otroci zaradi zaprtja šol vse bolj izpostavljeni nasilju, zlorabam in izkoriščanju, tudi v domačem okolju; ker delno ali popolno zaprtje šol vpliva najbolj na ranljive in marginalizirane otroke, s tem ko povečuje že obstoječe neenakosti v izobraževalnem sistemu in povzroča motnje v vseh vidikih njihovega vsakdanjega življenja;

| F. | ker po podatkih Unicefa tretjina otrok po vsem svetu nima dostopa do interneta, kar ovira dostop do učenja na daljavo/digitalnega učenja; ker bodo po pandemiji covida-19 še vedno potrebni programi učenja in poučevanja na daljavo, zlasti v državah, ki so jih prizadele naravne nesreče in konflikti; ker je e-učenje učiteljem zastavilo nove izzive v zvezi z organizacijo izobraževanja in ohranjanjem socialnih stikov; ker pandemija covida-19 in pospešeni inovativni ukrepi, ki se uporabljajo za neprekinjeno izobraževanje za otroke, nudijo možnost za prenovo izobraževanja in bolj v prihodnost usmerjene, vključujoče, prožne in odporne sisteme; ker morajo biti programi učenja na daljavo dostopni vsem otrokom, pri čemer je treba upoštevati socialnoekonomske izzive, s katerimi se utegnejo soočati otroci, pa tudi to, da nemara nimajo dostopa do interneta, radiotelevizijskih programov ali digitalnih medijev; |
| --- | --- |

F.

ker po podatkih Unicefa tretjina otrok po vsem svetu nima dostopa do interneta, kar ovira dostop do učenja na daljavo/digitalnega učenja; ker bodo po pandemiji covida-19 še vedno potrebni programi učenja in poučevanja na daljavo, zlasti v državah, ki so jih prizadele naravne nesreče in konflikti; ker je e-učenje učiteljem zastavilo nove izzive v zvezi z organizacijo izobraževanja in ohranjanjem socialnih stikov; ker pandemija covida-19 in pospešeni inovativni ukrepi, ki se uporabljajo za neprekinjeno izobraževanje za otroke, nudijo možnost za prenovo izobraževanja in bolj v prihodnost usmerjene, vključujoče, prožne in odporne sisteme; ker morajo biti programi učenja na daljavo dostopni vsem otrokom, pri čemer je treba upoštevati socialnoekonomske izzive, s katerimi se utegnejo soočati otroci, pa tudi to, da nemara nimajo dostopa do interneta, radiotelevizijskih programov ali digitalnih medijev;

| G. | ker so ekonomske posledice pandemije covida-19 za starše nato vplivale na zdravje in dobro počutje njihovih otrok ter njihov dostop do izobraževanja; ker starši ob zaprtju šol niso bili pripravljeni na šolanje na daljavo in od doma; ker nekateri zaposleni starši niso imeli finančnih sredstev ali alternativnih možnosti in so bili zato prisiljeni pustiti otroke same doma, drugi, večinoma ženske, pa so bili prisiljeni pustiti delo, zaradi česar so družine pristale v revščini; |
| --- | --- |

G.

ker so ekonomske posledice pandemije covida-19 za starše nato vplivale na zdravje in dobro počutje njihovih otrok ter njihov dostop do izobraževanja; ker starši ob zaprtju šol niso bili pripravljeni na šolanje na daljavo in od doma; ker nekateri zaposleni starši niso imeli finančnih sredstev ali alternativnih možnosti in so bili zato prisiljeni pustiti otroke same doma, drugi, večinoma ženske, pa so bili prisiljeni pustiti delo, zaradi česar so družine pristale v revščini;

| H. | ker je več kot 90 % držav med zaprtjem šol v izrednih razmerah uvedlo eno od oblik učenja na daljavo; ker je izobraževanje na daljavo koristilo predvsem otrokom v osnovnošolskem in srednješolskem izobraževanju, zaradi česar otrokom na predšolski ravni grozi, da ne bodo pripravljeni na osnovno šolo; |
| --- | --- |

H.

ker je več kot 90 % držav med zaprtjem šol v izrednih razmerah uvedlo eno od oblik učenja na daljavo; ker je izobraževanje na daljavo koristilo predvsem otrokom v osnovnošolskem in srednješolskem izobraževanju, zaradi česar otrokom na predšolski ravni grozi, da ne bodo pripravljeni na osnovno šolo;

| I. | ker so šolarji po vsem svetu od začetka pandemije covida-19 že izgubili približno 1,8 bilijona učnih ur z osebnim stikom, več kot 39 milijard šolskih obrokov pa je bilo po vsem svetu izgubljenih zaradi zaprtja šol (4); |
| --- | --- |

I.

ker so šolarji po vsem svetu od začetka pandemije covida-19 že izgubili približno 1,8 bilijona učnih ur z osebnim stikom, več kot 39 milijard šolskih obrokov pa je bilo po vsem svetu izgubljenih zaradi zaprtja šol (4);

| J. | ker se je svet že veliko pred pandemijo covida-19 soočal s svetovno krizo učenja, ne le zaradi oviranega dostopa do izobraževanja zaradi revščine, dolge vožnje v najbližjo šolo, škodljivih norm v zvezi s spolom, diskriminacije ranljivih skupin, okoljskih tveganj in konfliktov, temveč tudi zaradi šolanja, ki ne privede vedno do izobrazbe; ker je pandemija poslabšala kritične razmere, v katerih živijo otroci v številnih konfliktnih regijah, za katere so pogosto značilni vse večja negotovost, večja ranljivost za posledice podnebnih sprememb in napadi na izobraževalne ustanove, zaradi česar so otroci izpostavljeni večjemu tveganju novačenja v boj, kar je huda kršitev otrokovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava; ker po ocenah 617 milijonov otrok in mladostnikov po vsem svetu ne more doseči minimalne stopnje usposobljenosti za branje (5) in matematiko, čeprav se dve tretjini njih šolata; |
| --- | --- |

J.

ker se je svet že veliko pred pandemijo covida-19 soočal s svetovno krizo učenja, ne le zaradi oviranega dostopa do izobraževanja zaradi revščine, dolge vožnje v najbližjo šolo, škodljivih norm v zvezi s spolom, diskriminacije ranljivih skupin, okoljskih tveganj in konfliktov, temveč tudi zaradi šolanja, ki ne privede vedno do izobrazbe; ker je pandemija poslabšala kritične razmere, v katerih živijo otroci v številnih konfliktnih regijah, za katere so pogosto značilni vse večja negotovost, večja ranljivost za posledice podnebnih sprememb in napadi na izobraževalne ustanove, zaradi česar so otroci izpostavljeni večjemu tveganju novačenja v boj, kar je huda kršitev otrokovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava; ker po ocenah 617 milijonov otrok in mladostnikov po vsem svetu ne more doseči minimalne stopnje usposobljenosti za branje (5) in matematiko, čeprav se dve tretjini njih šolata;

| K. | ker je pandemija covida-19 izničila 20 let napredka na področju izobraževanja; ker dodaten 101 milijon otrok, kar je 9 % otrok od prvega do osmega razreda, v letu 2020 ni dosegel minimalne ravni bralne usposobljenosti (6); |
| --- | --- |

K.

ker je pandemija covida-19 izničila 20 let napredka na področju izobraževanja; ker dodaten 101 milijon otrok, kar je 9 % otrok od prvega do osmega razreda, v letu 2020 ni dosegel minimalne ravni bralne usposobljenosti (6);

| L. | ker se ocenjuje, da do leta 2030 dodatnih 825 milijonov otrok ne bo doseglo odrasle dobe s srednješolskimi kvalifikacijami, ki jih potrebujejo za delo in življenje; ker milijoni otrok in mladih, ki so redno obiskovali šole, niso razvili znanj in spretnosti, ki jih potrebujejo za uspešen vstop na trg dela, polno uresničitev svojih potencialov in prispevanje v svojih skupnostih; |
| --- | --- |

L.

ker se ocenjuje, da do leta 2030 dodatnih 825 milijonov otrok ne bo doseglo odrasle dobe s srednješolskimi kvalifikacijami, ki jih potrebujejo za delo in življenje; ker milijoni otrok in mladih, ki so redno obiskovali šole, niso razvili znanj in spretnosti, ki jih potrebujejo za uspešen vstop na trg dela, polno uresničitev svojih potencialov in prispevanje v svojih skupnostih;

| M. | ker ima zapiranje šol velike gospodarske posledice, saj otrokom in mladim onemogoča, da bi razvili potrebna znanja in spretnosti, uresničili svoj celotni potencial in se pripravili na življenje, kar pogosto vodi v brezposelnost in posledično povečanje neenakosti, to pa potem privede do manj priložnosti; |
| --- | --- |

M.

ker ima zapiranje šol velike gospodarske posledice, saj otrokom in mladim onemogoča, da bi razvili potrebna znanja in spretnosti, uresničili svoj celotni potencial in se pripravili na življenje, kar pogosto vodi v brezposelnost in posledično povečanje neenakosti, to pa potem privede do manj priložnosti;

| N. | ker je po podatkih OZN na svetu 11 milijonov osnovnošolskih in srednješolskih učencev, od tega 5,2 milijona deklic, ki jim zaradi zaprtja šole, povezanega s covidom-19, grozi, da se ne bodo vrnili v izobraževanje (7); ker dlje ko otroci ne obiskujejo šole, večja je verjetnost, da bodo popolnoma opustili šolanje; ker utegnejo te razmere ogroziti rezultate, dosežene na področju izobraževanja deklet in doseganja ciljev trajnostnega razvoja, zlasti tistih, ki so povezani z zmanjševanjem revščine, zdravjem in dobrim počutjem ter kakovostnim izobraževanjem; |
| --- | --- |

N.

ker je po podatkih OZN na svetu 11 milijonov osnovnošolskih in srednješolskih učencev, od tega 5,2 milijona deklic, ki jim zaradi zaprtja šole, povezanega s covidom-19, grozi, da se ne bodo vrnili v izobraževanje (7); ker dlje ko otroci ne obiskujejo šole, večja je verjetnost, da bodo popolnoma opustili šolanje; ker utegnejo te razmere ogroziti rezultate, dosežene na področju izobraževanja deklet in doseganja ciljev trajnostnega razvoja, zlasti tistih, ki so povezani z zmanjševanjem revščine, zdravjem in dobrim počutjem ter kakovostnim izobraževanjem;

| O. | ker ima zaprtje šol različne učinke, povezane s spolom, pri čemer obstaja tveganje, da se bodo neenakosti še povečale; ker se ocenjuje, da bi zapiranje šol med krizo lahko privedlo do povečanja najstniških nosečnosti; ker so dekleta, ki se ne šolajo, nesorazmerno izpostavljena tveganju zgodnjih in prisilnih porok in spolnega izkoriščanja; ker se ocenjuje, da bi lahko v naslednjem desetletju prišlo do še dveh milijonov primerov pohabljanja ženskih spolnih organov; ker utegne biti velikemu številu deklet preprečena vrnitev v šolo, potem ko bodo te ponovno odprte, zaradi nekaterih diskriminatornih politik, ki nosečim dekletom in mladim materam prepovedujejo šolanje; |
| --- | --- |

O.

ker ima zaprtje šol različne učinke, povezane s spolom, pri čemer obstaja tveganje, da se bodo neenakosti še povečale; ker se ocenjuje, da bi zapiranje šol med krizo lahko privedlo do povečanja najstniških nosečnosti; ker so dekleta, ki se ne šolajo, nesorazmerno izpostavljena tveganju zgodnjih in prisilnih porok in spolnega izkoriščanja; ker se ocenjuje, da bi lahko v naslednjem desetletju prišlo do še dveh milijonov primerov pohabljanja ženskih spolnih organov; ker utegne biti velikemu številu deklet preprečena vrnitev v šolo, potem ko bodo te ponovno odprte, zaradi nekaterih diskriminatornih politik, ki nosečim dekletom in mladim materam prepovedujejo šolanje;

| P. | ker po svetu 129 milijonov deklet ne obiskuje šole, vključno s 32 milijoni deklet osnovnošolske starosti, 30 milijoni deklet, ki bi obiskovale nižjo srednjo šolo in 67 milijoni otrok deklet, ki bi obiskovale višjo srednjo šolo; ker je manj kot polovica držav po svetu dosegla enako zastopanost spolov pri udeležbi v osnovnem izobraževanju; ker so otroci iz najrevnejših in najranljivejših gospodinjstev, zlasti dekleta, zaradi prehoda na učenje na daljavo izpostavljeni velikemu tveganju, da bodo trajno ali za daljše obdobje opustili šolanje; |
| --- | --- |

P.

ker po svetu 129 milijonov deklet ne obiskuje šole, vključno s 32 milijoni deklet osnovnošolske starosti, 30 milijoni deklet, ki bi obiskovale nižjo srednjo šolo in 67 milijoni otrok deklet, ki bi obiskovale višjo srednjo šolo; ker je manj kot polovica držav po svetu dosegla enako zastopanost spolov pri udeležbi v osnovnem izobraževanju; ker so otroci iz najrevnejših in najranljivejših gospodinjstev, zlasti dekleta, zaradi prehoda na učenje na daljavo izpostavljeni velikemu tveganju, da bodo trajno ali za daljše obdobje opustili šolanje;

| Q. | ker je devet od desetih držav, kjer se deklice najteže izobražujejo, v podsaharski Afriki, deseta pa je Afganistan, kjer so talibani ponovno odprli srednje šole le za fante in dekletom dejansko odvzeli možnost šolanja po osnovni šoli; ker je zaradi nejasne talibanske politike, nedoločnih in neizpolnjenih obljub o izobraževanju deklet na milijone afganistanskih deklet utemeljeno strah za svojo izobrazbo; ker je nastalo več mednarodnih pobud univerz in zasebnikov, ki za afganistanska dekleta in žene ponujajo izobraževanje na daljavo; |
| --- | --- |

Q.

ker je devet od desetih držav, kjer se deklice najteže izobražujejo, v podsaharski Afriki, deseta pa je Afganistan, kjer so talibani ponovno odprli srednje šole le za fante in dekletom dejansko odvzeli možnost šolanja po osnovni šoli; ker je zaradi nejasne talibanske politike, nedoločnih in neizpolnjenih obljub o izobraževanju deklet na milijone afganistanskih deklet utemeljeno strah za svojo izobrazbo; ker je nastalo več mednarodnih pobud univerz in zasebnikov, ki za afganistanska dekleta in žene ponujajo izobraževanje na daljavo;

| R. | ker so po ugotovitvah številnih nacionalnih in regionalnih organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj otroci, ki se ne šolajo, zlasti deklice in otroci iz prikrajšanih okolij, med drugim otroci iz manjšin, s podeželja, otroci iz avtohtonih skupnosti in otroci migrantov, vključno z begunci, otroci s posebnimi potrebami, otroci v oskrbi ter otroci, ki so zaradi pandemije covida-19 izgubili starše in/ali stare starše, nesorazmerno izpostavljeni izkoriščanju, otroškemu delu in nasilju v družini, tudi temu, da so priča nasilju, spletnemu ustrahovanju in drugim kaznivim dejanjem, kot sta spolno izkoriščanje in zloraba (8); |
| --- | --- |

R.

ker so po ugotovitvah številnih nacionalnih in regionalnih organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj otroci, ki se ne šolajo, zlasti deklice in otroci iz prikrajšanih okolij, med drugim otroci iz manjšin, s podeželja, otroci iz avtohtonih skupnosti in otroci migrantov, vključno z begunci, otroci s posebnimi potrebami, otroci v oskrbi ter otroci, ki so zaradi pandemije covida-19 izgubili starše in/ali stare starše, nesorazmerno izpostavljeni izkoriščanju, otroškemu delu in nasilju v družini, tudi temu, da so priča nasilju, spletnemu ustrahovanju in drugim kaznivim dejanjem, kot sta spolno izkoriščanje in zloraba (8);

| S. | ker Svetovna banka ocenjuje, da bi zaprtje šol na svetovni ravni za pet mesecev poleg ogromnih socialnih stroškov lahko povzročilo izgube znanja, katerih sedanja vrednost znaša 10 bilijonov ameriških dolarjev; ker bi izguba znanja lahko povzročila stroške gospodarstvom v višini do 161 milijonov ameriških dolarjev na dan; |
| --- | --- |

S.

ker Svetovna banka ocenjuje, da bi zaprtje šol na svetovni ravni za pet mesecev poleg ogromnih socialnih stroškov lahko povzročilo izgube znanja, katerih sedanja vrednost znaša 10 bilijonov ameriških dolarjev; ker bi izguba znanja lahko povzročila stroške gospodarstvom v višini do 161 milijonov ameriških dolarjev na dan;

| T. | ker je bilo zaprtje šol na žalost bistveno za omejitev širjenja covida-19; ker so šole več kot prostori, kjer se otroci lahko učijo, saj so tudi središča in vozlišča za duševno zdravje in psihosocialno podporo; ker v skladu z ugotovitvami Unesca in Unicefa zaprtja šol ne vplivajo le na pravico do izobraževanja, temveč tudi na pravico do zdravja, saj več kot 80 milijonov otrok zaradi zaprtja šol ni bilo deležnih osnovnega cepljenja; ker zaprtje šol pomeni, da učitelji ne morejo biti pozorni na znake zlorabe ali pomanjkanja ustrezne starševske skrbi; ker po podatkih Unicefovega urada za raziskave Innocenti in Svetovnega programa za hrano zaprtje šol vpliva tudi na pravico do dobre prehrane in dostop do dnevnega obroka; ker lahko programi prehrane v šolah zagotovijo spodbude za najranljivejše otroke, da se vrnejo v šolo; ker zaprtje šol resno vpliva na duševno zdravje otrok, saj so otroci doma lahko izpostavljeni nasilju in stresu; ker ima lahko zaprtje šol hude in dolgotrajne psihosocialne posledice, vključno z depresijo, povečano tesnobo in samomorom, saj so otroci prikrajšani za socialne stike; |
| --- | --- |

T.

ker je bilo zaprtje šol na žalost bistveno za omejitev širjenja covida-19; ker so šole več kot prostori, kjer se otroci lahko učijo, saj so tudi središča in vozlišča za duševno zdravje in psihosocialno podporo; ker v skladu z ugotovitvami Unesca in Unicefa zaprtja šol ne vplivajo le na pravico do izobraževanja, temveč tudi na pravico do zdravja, saj več kot 80 milijonov otrok zaradi zaprtja šol ni bilo deležnih osnovnega cepljenja; ker zaprtje šol pomeni, da učitelji ne morejo biti pozorni na znake zlorabe ali pomanjkanja ustrezne starševske skrbi; ker po podatkih Unicefovega urada za raziskave Innocenti in Svetovnega programa za hrano zaprtje šol vpliva tudi na pravico do dobre prehrane in dostop do dnevnega obroka; ker lahko programi prehrane v šolah zagotovijo spodbude za najranljivejše otroke, da se vrnejo v šolo; ker zaprtje šol resno vpliva na duševno zdravje otrok, saj so otroci doma lahko izpostavljeni nasilju in stresu; ker ima lahko zaprtje šol hude in dolgotrajne psihosocialne posledice, vključno z depresijo, povečano tesnobo in samomorom, saj so otroci prikrajšani za socialne stike;

| U. | ker opuščanje šolanja povečuje socialno neenakost in lahko vpliva na stabilnost in blaginjo države ter tako ogroža prihodnost milijonov otrok na svetu in močno vpliva na celotno generacijo; ker se je izobraževanje izkazalo za bistveno v boju proti ekstremizmu in radikalizaciji otrok in mladih; |
| --- | --- |

U.

ker opuščanje šolanja povečuje socialno neenakost in lahko vpliva na stabilnost in blaginjo države ter tako ogroža prihodnost milijonov otrok na svetu in močno vpliva na celotno generacijo; ker se je izobraževanje izkazalo za bistveno v boju proti ekstremizmu in radikalizaciji otrok in mladih;

| V. | ker se v skladu s poročilom UNHCR o izobraževanju za leto 2021 polovica vseh begunskih otrok še vedno ne šola; ker begunski otroci nimajo možnosti učenja na daljavo; ker se zaradi prenaseljenosti, v kateri živijo begunski otroci, zlasti tisti v begunskih taboriščih, virus lažje širi, sanitarna pravila pa je v takšnih pogojih težje spoštovati; ker kriza zaradi covida-19 v taboriščih pomeni krizo za otroke, saj imajo v formativnih letih mnogi med njimi že oslabljen imunski sistem ali druge zdravstvene težave, zaradi česar je pri njih še večje tveganje za hujši potek bolezni pri spopadanju s tem smrtonosnim virusom; ker večina begunskih taborišč nima primernih zdravstvenih storitev, ki bi ustrezale potrebam otrok in njihovih družin; |
| --- | --- |

V.

ker se v skladu s poročilom UNHCR o izobraževanju za leto 2021 polovica vseh begunskih otrok še vedno ne šola; ker begunski otroci nimajo možnosti učenja na daljavo; ker se zaradi prenaseljenosti, v kateri živijo begunski otroci, zlasti tisti v begunskih taboriščih, virus lažje širi, sanitarna pravila pa je v takšnih pogojih težje spoštovati; ker kriza zaradi covida-19 v taboriščih pomeni krizo za otroke, saj imajo v formativnih letih mnogi med njimi že oslabljen imunski sistem ali druge zdravstvene težave, zaradi česar je pri njih še večje tveganje za hujši potek bolezni pri spopadanju s tem smrtonosnim virusom; ker večina begunskih taborišč nima primernih zdravstvenih storitev, ki bi ustrezale potrebam otrok in njihovih družin;

| W. | ker neenakomerna porazdelitev cepiv proti covidu-19 po vsem svetu nesorazmerno vpliva na države z nizkimi dohodki; |
| --- | --- |

W.

ker neenakomerna porazdelitev cepiv proti covidu-19 po vsem svetu nesorazmerno vpliva na države z nizkimi dohodki;

| 1. | priznava in ceni delo učiteljev ter vsega izobraževalnega in podpornega osebja, ki so se hitro prilagodili razmeram zaradi pandemije covida-19 ter otrokom in mladostnikom omogočili nadaljevanje učnega procesa; pozdravlja pobude mednarodnih in lokalnih organizacij civilne družbe, posameznih državljanov in podjetij, da bi otrokom zagotovili informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, tečaje učenja na daljavo in drugo učno gradivo, zlasti v državah, kjer imajo otroci omejen dostop do učenja na daljavo ali sploh nimajo dostopa do učenja; poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in države članice, naj spodbujajo na otrokovih pravicah temelječ pristop h globalnim prizadevanjem, da bi se omilil učinek pandemije covida-19 na dostop otrok do izobraževanja, ki bo temeljil na načelih nediskriminacije ter bo usmerjen v koristi in udeležbo otrok; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava, da je izobraževanje medsektorsko vprašanje, ki je pomembno za vse razsežnosti trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja zaveze, sprejete na svetovni konferenci Unesca o izobraževanju za trajnostni razvoj, ki je potekala leta 2021, in sprejetje berlinske izjave; vztraja, da je treba vsem otrokom zagotoviti kakovostno izobraževanje, saj bi to pripomoglo k uresničevanju vseh ciljev trajnostnega razvoja OZN, in poudarja, da je treba trajnostni razvoj vključiti v vse ravni izobraževanja in usposabljanja od zgodnjega otroštva do terciarnega izobraževanja in izobraževanja odraslih, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, neformalnim izobraževanjem in priložnostnim učenjem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vztraja, da mora biti EU vodilna kot vzgojna sila, ki državam članicam omogoča, da v celoti izkoristijo svoje zmogljivosti za podporo izobraževanju otrok po svetu in uveljavijo svoja prepričanja v zvezi s tem vprašanjem; poudarja ključno vlogo, ki jo ima prihodnji evropski izobraževalni prostor, saj ponuja pomembno priložnost za večje mednarodno sodelovanje in ustvarjanje sinergij na področju izobraževanja zunaj Evrope, da bi razvili skupne pristope in rešitve za skupne izzive; poziva Komisijo, naj podvoji svoja prizadevanja za opredelitev strategije v ta namen, vključno z jasnim opisom in cilji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je ključnega pomena zagotoviti pravice otrok do izobraževanja in vsakemu otroku dati možnost, da se vrne v šolo, ter poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj v svojih načrtih za oživitev podprejo organe tretjih držav pri dajanju prednosti ponovnemu odprtju šol, vključno s podporo učiteljem, da bi otrokom pomagali, da nadoknadijo izgubljeno znanje in podprejo dobro počutje otrok, saj so šole ključnega pomena za učenje, varnost, zdravje, prehrano in splošno dobro počutje otrok; poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj podprejo organe tretjih držav pri uveljavljanju pravice otrok do osnovnošolskega izobraževanja in pri sprejemanju ukrepov, s katerimi bodo zagotovili razpoložljivost in dostopnost srednješolskega izobraževanja; poleg tega poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj podprejo organe tretjih držav pri razvoju in izvajanju digitalnih metod poučevanja in učenja ter podpiranju dostopa do interneta za vse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da je treba v nacionalnih načrtih za okrevanje in programih pomoči finančnih institucij EU in mednarodnih finančnih institucij prednost nameniti boljši uporabi domačih virov, zaščiti in občutnemu povečanju domačih izdatkov za socialne sektorje, zlasti izobraževanje in zdravje, ter izboljšanju kakovosti teh izdatkov; v zvezi s tem vztraja, da je treba zagotoviti pravično porazdelitev in financiranje, da prikrajšani, obubožani in marginalizirani otroci in mladi ter družine ne bi bili zapostavljeni, pri čemer se je treba zlasti osredotočiti na deklice; poudarja, da morajo biti pri vseh prizadevanjih za ublažitev posledic pandemije covida-19 za dostop do izobraževanja na prvem mestu koristi za otroke in da je treba pri teh ukrepih spoštovati pravico otrok do obveščenosti in opolnomočenja ter jim ponuditi priložnost, da izrazijo svoje mnenje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je bistveno upoštevati socialni položaj staršev in podpirati družine, katerih dohodek se je zmanjšal zaradi gospodarskih posledic pandemije covida-19; |
| --- | --- |

7.

| 8. | priznava, da mora biti doseganje kakovostnega izobraževanja prednostna naloga uradne razvojne pomoči EU in držav članic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da prisilno razseljevanje povzroča, da vedno več ljudi živi v namestitvah za begunce; poziva Komisijo, naj podpre prenos znanj v begunskih taboriščih ter odločno podpre izobraževanje beguncev in razseljenih oseb, da bi okrepila njihovo vključevanje in sodelovanje pri dejavnostih, ki ustvarjajo dohodke; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je zaskrbljen zaradi trajnih finančnih posledic pandemije za financiranje izobraževanja, saj večina držav članic Unesca še ni dosegla praga 4 do 6 % BDP oziroma 15 do 20 % javnofinančnih odhodkov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je boj proti pandemiji povezan z ogromno nepravičnostjo zaradi neenakega dostopa do cepiv, kar povzroča neenake možnosti za zaščito; poudarja, da se pandemija lahko konča le, če se bo končala po vsem svetu, zato morajo biti cepiva dostopna vsem; poziva države članice, naj povečajo svoje prispevke v program OZN COVAX in njegovo splošno učinkovitost, da bi tretjim državam zagotovili zadosten dostop do cepiv proti covidu-19 in jim s tem omogočili izvedbo nacionalnih kampanj cepljenja proti covidu-19, ki bodo v skladu s smernicami javnih nacionalnih zdravstvenih organov in Svetovne zdravstvene organizacije, da se tako zagotovi hitra vrnitev v šole; poziva Komisijo, ESZD in države članice, naj tesno sodelujejo s čezatlantskimi zavezniki in mednarodnimi partnerji, da bi povečali svetovno oskrbo s cepivi proti covidu-19, zagotovili pravično porazdelitev med državami in populacijami, ki jih najbolj potrebujejo, ter si v svetovnem merilu prizadevali za boljši dostop do cenovno ugodnih medicinskih izdelkov za covid-19 in odpravili svetovne omejitve proizvodnje in nezadostno oskrbo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva EU, naj v sodelovanju z ZDA in drugimi članicami Svetovne trgovinske organizacije (STO) poveča proizvodnjo in razširi možnosti dobave, da se zagotovi pravičen dostop do diagnostike, cepiv, zdravil in drugih ustreznih zdravstvenih izdelkov, potrebnih za zajezitev, preprečevanje in zdravljenje covida-19, ter da se zagotovi uresničitev teh ciljev pred 12. ministrsko konferenco STO; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, ESZD in države članice, naj podprejo organe tretjih držav pri financiranju in izvajanju operacij „varna šola“, vključno z zagotavljanjem higienskih pripomočkov in ozaveščanjem o umivanju rok ter drugih higienskih ukrepih, pa tudi o ohranjanju neprekinjenih prehranskih storitev za šolske otroke in mladostnike; poudarja, da so šolski obroki in čista voda bistveni za prehrano, rast in razvoj otrok, saj močno spodbujajo otroke, zlasti dekleta ter tiste iz najrevnejših in najbolj marginaliziranih skupnosti, da se po odpravi omejitev vrnejo v šolo; v zvezi s tem poudarja ključno vlogo učiteljev in akterjev civilne družbe, vključno z verskimi organizacijami, verskimi skupnostmi in nevladnimi organizacijami, pri promociji zdravja in boju proti pandemiji covida-19, pa tudi kar zadeva podporo otrokom in njihovim družinam pri premagovanju izzivov in težav, ki jih povzroča zdravstvena kriza, izboljšanje njihove dobrobiti ter zagotavljanje programov usposabljanja in izobraževanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, ESZD in države članice, naj z načrtovanjem odpornosti podprejo organe tretjih držav pri zmanjševanju tveganja v izobraževanju in pri pripravi načrtov upravljanja; poudarja, da je pomembno zdaj oblikovati in jamčiti za načrte za ravnanje v nepredvidenih razmerah in odzivanje na krize, da bi zmanjšali tveganje prenosa covida-19 v šolah in čim bolj zmanjšali vpliv zaprtja šol na otroke in njihove družine, zlasti najrevnejše in najbolj marginalizirane otroke, pa tudi tiste s težko invalidnostjo; v zvezi s tem poudarja, da je treba dati prednost otrokom na konfliktnih območjih ter njihovemu dostopu do kakovostnega izobraževanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja vpliv, ki bi ga lahko imelo zaprtje šol na poklicne obveznosti staršev, ko istočasno tudi skrbijo za svoje otroke; poudarja, da je treba zaposlenim staršem dati ustrezne vire in smernice o izobraževanju na daljavo, izvenšolskih dejavnostih in metodah psihološke podpore za usklajevanje dela na daljavo in učenja na domu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je pomembno zagotoviti izobraževalno in psihosocialno podporo otrokom in družinam, ki se morajo same izolirati, da bi čim bolj zmanjšali tveganje okužbe ter zmanjšali stres in tesnobo doma; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, ESZD in države članice, naj podprejo organe tretjih držav članic pri proaktivnem izdajanju smernic o najboljših praksah pri učenju na daljavo in zagotovijo uporabo ter dostopnost ustreznih in varnih orodij, učnih načrtov in tehnologije otrokom iz družin z nizkimi dohodki, otrokom s podeželja, otrokom iz avtohtonih skupnosti in otrokom migrantov, marginaliziranim otrokom in otrokom s posebnimi potrebami ali učnimi težavami, otrokom v nadomestni oskrbi, otrokom v centrih za pridržanje ter otrokom, ki živijo na oddaljenih območjih ali v okoljih, kjer jim je odvzeta svoboda oziroma kjer internetni dostop ni splošno razširjen; poudarja, kakšen potencial ima digitalno učenje, saj lahko izobraževalnim ustanovam omogoči, da dosežejo vse otroke s hitrostjo in obsegom, hkrati pa spodbuja partnerstva in sodelovanje s širokim izborom akterjev iz civilne družbe ter javnega in zasebnega sektorja; vendar vztraja, da morajo biti naložbe v digitalno učenje namenjene zmanjšanju digitalnega razkoraka in prilagojene razmeram, morajo upoštevati največjo korist za otroka ter ne smejo škodovati podpiranju osnovne izobraževalne infrastrukture in osebja ter učenja v živo; vseeno opozarja, da dostop do digitalnih tehnologij med pandemijo še vedno ni pravičen ali razširjen; meni, da so v tem sektorju potrebne velike naložbe, tako v smislu usposabljanja kot financiranja; poziva EU in njene države članice, naj učiteljem, staršem in učencem še naprej zagotavljajo dostopne izobraževalne vire in odprt dostop do digitalnih orodij; v zvezi s tem poudarja, da je treba pri vseh digitalnih orodjih zagotoviti zasebnost otrok in varstvo osebnih podatkov ter ustrezno vključiti vsebine, ki upoštevajo vidik spola, in različne življenjske razmere otrok; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo in ESZD, naj v vseh razpoložljivih finančnih instrumentih EU ohranita pomembno financiranje izobraževanja, v skladu z merilom 10 % za izobraževanje v okviru instrumenta Evropa v svetu, in naj namenita več sredstev za povečanje odpornosti na sedanje in prihodnje krize; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj podprejo organe tretjih držav pri zagotavljanju ustrezne oskrbe otrok, tudi z vzpostavitvijo kriznega načrta za oskrbo otrok, ki so osiroteli ali so ostali brez ustrezne oskrbe zaradi hudih primerov covida-19, ki zahtevajo hospitalizacijo odraslih skrbnikov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj vzpostavi povezavo med morebitnimi dejavnostmi za zmanjševanje tveganja naložb in finančno podporo za dostop do izobraževanja in poklicnega usposabljanja, zlasti za vzpostavitev ustrezne infrastrukture in usposabljanja za učitelje v okviru Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo in ESZD, naj podpreta vlade tretjih držav pri vzpostavljanju in nadaljnjem razvoju izobraževalnih sistemov, ki bodo bolj upoštevali vidik spola in bodo bolj vključujoči, skupaj z izkoreninjenjem vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti na podlagi spola; opozarja, da je OZN uvrstila dostop žensk do izobraževanja med temeljne pravice; meni, da bi moral biti osrednji cilj politike EU in mednarodne razvojne skupnosti prednostno izboljšanje izobraževanja deklet ter podpiranje udeležbe žensk v izobraževanju in poklicnih poteh na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; v zvezi s tem vztraja, da morajo imeti dekleta možnost dokončati izobraževanje in dostop do starosti prilagojenih informacij in storitev, in sicer brez diskriminacije in spolne pristranskosti ter z enakimi možnostmi, da uresničijo svoj potencial; poudarja, da je treba nujno odpraviti s spolom povezane ovire za izobraževanje, kot so zakoni, politike in škodljive družbeno-kulturne norme, ki dekletom preprečujejo nadaljnje izobraževanje v primeru nosečnosti, poroke ali materinstva; spodbuja, naj se z izobraževanjem odpravljajo spolni stereotipi in škodljive družbeno-kulturne nore ter naj se z načrtovanjem izobraževanja, ki upošteva vidik spola, preprečuje nasilje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obsoja dejstvo, da milijoni deklet po vsem svetu nimajo dostopa do izobraževanja, zaradi česar so izpostavljene odvisnosti in večjemu tveganju nasilja in izkoriščanja, zlasti v primerih, ko oblasti ženskam in dekletom sistematično odrekajo dostop do izobraževanja, dela in javnega življenja; zavrača zlorabo in instrumentalizacijo vsake prakse, ki diskriminira dostop do izobraževanja in vsiljuje zapiranje šol; poziva, naj se te prakse odpravijo, in zahteva, naj se znova odprejo vse šole za dekleta in ženske; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in ESZD, naj ohranita in še nadgradita dosežke zadnjih 20 let na področju izobraževanja za dekleta in ženske v Afganistanu; poziva, naj se v okviru svežnja humanitarne pomoči EU za Afganistan dodelijo potrebna sredstva, da bi mednarodnim in lokalnim organizacijam omogočili ponovno odprtje izobraževalnih ustanov za ženske in dekleta ter – kot začasni ukrep – razvoj programov učenja na daljavo; poziva, naj se podobna pozornost nameni izobraževanju afganistanskih otrok in mladih v državah, ki gostijo afganistanske begunce; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je treba vsem zagotoviti pravico do izobraževanja in obveščanja o spolnem in reproduktivnem zdravju, načrtovanju družine, sodobnih kontracepcijskih metodah, varnem in zakonitem splavu ter materinski, predporodni in poporodni zdravstveni oskrbi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, ESZD in države članice ter nacionalne vlade tretjih držav, naj razvijejo posebne programe za obvladovanje in ublažitev vpliva na mentalno zdravje in psihosocialnega vpliva pandemije covida-19 na otroke, učitelje in njihove skupnosti, ter načrtujejo posebne preventivne kampanje, namenjene otrokom, staršem in učiteljem, o nevarnostih uporabe interneta, kot so nadlegovanje, nezakonita trgovina, spolna zloraba in kibernetsko nadlegovanje, prav tako pa naj spodbujajo oblikovanje posebnih načrtov za pomoč otrokom, ki so bili žrtve teh praks, in njihovim staršem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja potrebo po starostno ustreznih celovitih izobraževalnih programih na področju spolnosti, ki temeljijo na dokazih, da bi zmanjšali ranljivost deklic in mladih žensk za zgodnje porode in nenačrtovano nosečnost, otroške poroke, prostitucijo, okužbo z virusom HIV in nasilje na podlagi spola; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da je razmerje med učenci in usposobljenimi učitelji v podsaharski regiji kljub različnim prizadevanjem EU in pomoči, ki jo zagotavlja, še vedno visoko; poudarja, da je regionalno povprečje 58 učencev na usposobljenega učitelja na osnovnošolski ravni in 43 učencev na usposobljenega učitelja na srednješolski ravni; poudarja, da imajo številne države v razvoju težave pri učinkoviti rabi virov in da povečana poraba za izobraževanje zelo pogosto ne pomeni več učenja in boljšega človeškega kapitala; poudarja vlogo učiteljev na vseh ravneh pri omogočanju učenja, pomen tehnologije za učenje in učinkovito upravljanje šol ter izobraževalnih sistemov v teh državah; opozarja, da je treba po podatkih Unesca zaposliti vsaj 15 milijonov učiteljev, da bi v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 4 do leta 2030 v podsaharski Afriki dosegli cilje, povezane z izobraževanjem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, ESZD in države članice, naj podprejo organe partnerskih držav pri reševanju izzivov v njihovih izobraževalnih sistemih, da bi lahko vzdržali prihodnje krize, da bi sistemi postali odpornejši in bolj vključujoči, in sicer z izvajanjem programov za oživitev učenja, zaščito proračunov za izobraževanje, namenskimi naložbami v kakovostno, cenovno dostopno in vključujoče izobraževanje, tudi v izobraževalno tehnologijo, usposabljanjem učiteljev in drugimi viri, da bi otroci in mladi izkoristili svoj celoten potencial, bili pripravljeni na življenje in ne bi zamudili priložnosti za vstop na trg dela pozneje v življenju, pri vsem tem pa je treba upoštevati izobraževalne potrebe in pravice slehernega otroka; poudarja, da morajo programi učenja na daljavo, namenjeni za uporabo med krizami v prihodnosti, vključevati različno učno gradivo, tudi tiskano, da bi bilo dostopno najbolj prikrajšanim in marginaliziranim otrokom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja pariško deklaracijo Unesca: svetovni poziv k vlaganju v prihodnost izobraževanja; poziva države po vsem svetu, naj izobraževanje obravnavajo kot naložbo, in ne kot strošek; meni, da je ustrezna in učinkovita finančna pomoč v izobraževanju osnovni pogoj za odpravo revščine in povečanje blaginje, zlasti v času, ko so javna sredstva vse bolj omejena s konkurenčnimi zahtevami v močno prizadetih sektorjih, kot sta zdravstvo in izobraževanje; poziva Komisijo in države članice, naj v svojih strategijah za mednarodni razvoj in pomoč bistveno povečajo financiranje izobraževanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da so mladi najdragocenejše sredstvo za spodbujanje gospodarskega razvoja držav v razvoju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja, da se je svetovna skupnost zavezala, da bo do leta 2030 izboljšala kakovost izobraževanja (cilj trajnostnega razvoja 4); |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva k povečanju mednarodnih izmenjav na področju izobraževanja med mladimi v Afriki in EU prek programov, kot sta Erasmus in Erasmus za mlade podjetnike, da bi novim podjetnikom pomagali pridobiti ustrezna znanja za vodenje podjetij; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice, naj upoštevajo poslabšanje položaja pridržanih v taboriščih v Siriji, ki je posledica zdravstvene krize zaradi covida-19, ter naj nemudoma vrnejo v domovino vse evropske otroke, ki so pridržani v teh taboriščih, in pri tem prednostno upoštevajo načelo največje koristi otroka; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je treba v načrte za okrevanje gospodarstva vključiti poklicno usposabljanje in programe „druge priložnosti“, da bi otrokom in mladim pomagali pri vstopu na trg dela; poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje, države članice in tretje države, naj mladim ponudijo obetavne perspektive v prihodnosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja pomen spremljanja naložb v usposabljanje in izobraževanje s podporo ustvarjanju delovnih mest, da bi zagotovili boljše obete za prihodnost za naslednjo generacijo mladih v Afriki in drugih regijah v razvoju; ugotavlja zlasti pomen javno-zasebnega partnerstva pri doseganju cilja trajnostnega razvoja št. 8 pri dostopu do dostojnega dela; poudarja pomen srednješolskega in poklicnega izobraževanja, ki sta bistvena za zaposljivost mladih in trajnostni razvoj; poleg tega ugotavlja, da treba vse večjemu številu mladih v Afriki zagotoviti predvsem podporo v obliki kakovostnega izobraževanja in razvoja poklicnega usposabljanja, da bi povečali mobilnost ter dostop do trgov in pravic; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva EU, naj v sodelovanju z zasebnim sektorjem spodbuja naložbe v poklicno usposabljanje in vseživljenjsko učenje ter krepitev izobraževalnih struktur, da bi izkoristili človeški kapital; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da sta pomembna stalen poklicni razvoj in večja finančna podpora za učitelje, da bi jim omogočili, da nadomestijo izgubljeno znanje med njihovimi učenci, da se lahko ustrezno odzovejo na osebne socialne okoliščine, družinske razmere ter težave z duševnim zdravjem in da v poučevanje vključijo digitalno tehnologijo; poziva, da je treba nujno zagrabiti priložnost in sredstva za okrevanje po pandemiji covida-19 ter pospešene inovativne ukrepe, ki se uporabljajo za zagotavljanje učenja na daljavo med pandemijo, uporabiti za prenovo izobraževanja in vzpostavitev bolj v prihodnost usmerjenih, vključujočih, prožnih in odpornih sistemov; meni, da morajo ti novi pristopi obravnavati učne izgube, preprečevati osip ter zagotavljati socialno in čustveno blaginjo učencev, učiteljev in osebja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja vlogo, ki jo imajo neformalno in priložnostno izobraževanje, državljanska vzgoja in prostovoljstvo; poziva Komisijo, naj podpre tretje države pri boljšem priznavanja mehkih veščin; vztraja, da je treba spodbujati prakse medgeneracijske solidarnosti in mentorstva, da se zmanjšajo neenakosti, izključenost ali zgodnje opuščanje šolanja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva, naj se svetovne izmenjave znanja in mobilnosti pospešijo na vseh ravneh izobraževanja ter med državami in regijami in znotraj njih, hkrati pa priznava zapleteno in sporno zgodovino svetovnih odnosov ter poudarja, kako pomembno je prek izobraževanja spodbujati dediščino, kulturno identiteto, zgodovino, umetnost in svetovno državljanstvo; je seznanjen s potencialom, ki bi ga imelo združevanje spletnih izmenjav in potovanj; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, kako sta pomembna razvoj in krepitev dejavnosti ozaveščanja, povezanih s podnebnimi spremembami, z varstvom okolja ter njihovim vplivom na otroke in prihodnje generacije; poziva, naj bo okoljsko izobraževanje osrednji sestavni del šolskih učnih načrtov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja pomembno vlogo, ki jo ima telesna vzgoja v šolah, saj sta fizična dejavnost in zdrav način življenja bistvenega pomena za izboljšanje zdravja učencev; zato poziva Komisijo in ESZD, naj podpreta nacionalne organe pri zagotavljanju zadostnega števila varnih športnih objektov v šolah in usposabljanju učiteljev telesne vzgoje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opozarja, da je treba izkoristiti sinergijo med kulturo in izobraževanjem, da bi oblikovali trajnostne, vključujoče in odporne družbe; poziva Komisijo in ESZD, naj podpreta nacionalne organe pri vključevanju umetnosti in kulture v šolske učne načrte in zunajšolske dejavnosti, da bi obogatili izobraževalne in učne izkušnje učencev v tretjih državah; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da morajo nacionalne, regionalne ali lokalne vlade in njihovi nacionalni pristojni organi komunicirati z otroki na otroku prijazen način, da bi jim pojasnili ukrepe, sprejete za omejitev covida-19, in tako povečali njihovo ozaveščenost glede učinkov, tveganj in nevarnosti v zvezi s covidom-19 ter jih obvestili o njihovih pravicah; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja pomen, ki ga ima pridobivanje znanj in spretnosti, zlasti z učenjem v živo, ki bo otrokom omogočilo, da napredujejo skozi vse življenje, na primer pri osebnih odnosih, študijskih spretnostih, empatiji in sodelovanju; poudarja, kako pomembno je, da lahko otroci sodelujejo v igri in prostočasnih dejavnostih, saj je to ključni element njihovega razvoja, kot je priznano v členu 31 Konvencije OZN o otrokovih pravicah; poziva, naj se sprejmejo ukrepi za povečanje uživanja prostočasnih in kulturnih dejavnosti za otroke, kot pravice same po sebi in kot sredstva za izboljšanje njihovega duševnega zdravja in splošnega dobrega počutja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ponovno poziva vse države članice OZN, ki tega še niso storile, naj ratificirajo Konvencijo OZN o otrokovih pravicah, in hkrati poudarja, kako pomembno je, da ta temeljni instrument na področju človekovih pravic postane učinkovit po vsem svetu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je treba ustrezno oceniti, nadgraditi in spremljati učinek pobud, ki so se izvajale med krizo, da bi prepoznali vrzeli in pomanjkljivosti ter ugotovili, kako bi jih bilo mogoče odpraviti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | se zavezuje, da bo izobraževanje postalo ključna tema razprav pri delu parlamentarnih delegacij, predvsem v skupnih parlamentarnih skupščinah, kot je Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Zlasti splošne pripombe št. 5 o splošnih ukrepih za izvajanje Konvencije o otrokovih pravicah; splošne pripombe št. 6 o obravnavi otrok brez spremstva in otrok, ločenih od družine, zunaj države izvora; splošne pripombe št. 10 o pravicah otrok v mladoletniškem sodstvu; splošne pripombe št. 12 o pravici otroka, da je slišan; splošne pripombe št. 13 o pravici otroka do svobode pred vsemi oblikami nasilja; splošne pripombe št. 14 o pravici otroka, da se njegove koristi upoštevajo kot glavno vodilo pri odločanju; splošne pripombe št. 15 o pravici otroka do uživanja najvišjega dosegljivega zdravstvenega standarda in splošne pripombe št. 16 o obveznostih držav glede vpliva poslovnega sektorja na otrokove pravice.

(2)  UL C 232, 16.6.2021, str. 2.

(3)  UL C 474, 24.11.2021, str. 130.

(4)  Urad Unicefa za raziskave (januar 2021), COVID-19: Missing More Than a Classroom – The impact of school closures on children’s nutrition (Covid-19: ko manjka več kot le učilnica. Vpliv zaprtja šol na otroško prehrano).

(5)  UNESCO (september 2017), preglednica dejstev št. 46, More Than One-Half of Children and Adolescents Are Not Learning Worldwide (Več kot polovica otrok in mladostnikov po vsem svetu se ne izobražuje).

(6)  Poročilo OZN o ciljih trajnostnega razvoja za leto 2021, 15. julij 2021.

(7)  UNESCO (30. julij 2020), How many students are at risk of not returning to school? (Koliko učencev tvega, da se ne bodo vrnili v šolo?).

(8)  Izjava za javnost Europola z dne 19. junija 2020 z naslovom Exploiting Isolation: Sexual Predators Increasingly Targeting Children during COVID Pandemic (Izkoriščanje izolacije: med pandemijo covida-19 otroci vse pogostejša tarča spolnih napadalcev).

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/54 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/54

---

P9_TA(2022)0139

Doseganje ekonomske neodvisnosti žensk s podjetništvom in samozaposlovanjem

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o doseganju ekonomske neodvisnosti žensk s podjetništvom in samozaposlovanjem (2021/2080(INI))

(2022/C 465/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 21(1), člena 23 in člena 33(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21(1), člena 23 in člena 33(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0274),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101),

| — | ob upoštevanju študije generalnega direktorata Komisije za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologijo iz leta 2020 z naslovom Women in the Digital Age (Ženske v digitalni dobi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije generalnega direktorata Komisije za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologijo iz leta 2020 z naslovom Women in the Digital Age (Ženske v digitalni dobi),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o zunanjih dejavnikih, ki ovirajo podjetništvo med ženskami v Evropi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o zunanjih dejavnikih, ki ovirajo podjetništvo med ženskami v Evropi (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v digitalni dobi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v digitalni dobi (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o krepitvi ekonomskega položaja žensk v zasebnem in javnem sektorju v EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o krepitvi ekonomskega položaja žensk v zasebnem in javnem sektorju v EU (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet prek digitalnega sektorja (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet prek digitalnega sektorja (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o zapolnitvi digitalnega razkoraka med spoloma: udeležba žensk v digitalnem gospodarstvu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o zapolnitvi digitalnega razkoraka med spoloma: udeležba žensk v digitalnem gospodarstvu (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi covida-19 in obdobju po krizi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi covida-19 in obdobju po krizi (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o spodbujanju enakosti spolov v izobraževanju in karierah na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o spodbujanju enakosti spolov v izobraževanju in karierah na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (8),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom The Professional Status of Rural Women in the EU (Zaposlitveni status žensk na podeželju v EU), ki jo je maja 2019 objavil tematski sektor za pravice državljanov in ustavne zadeve generalnega direktorata za notranjo politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom The Professional Status of Rural Women in the EU (Zaposlitveni status žensk na podeželju v EU), ki jo je maja 2019 objavil tematski sektor za pravice državljanov in ustavne zadeve generalnega direktorata za notranjo politiko,

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries (Krepitev ekonomskega položaja žensk s podjetništvom in vodenjem podjetij v državah OECD), ki jo je leta 2014 objavil direktorat za zaposlovanje, delo in socialne zadeve Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries (Krepitev ekonomskega položaja žensk s podjetništvom in vodenjem podjetij v državah OECD), ki jo je leta 2014 objavil direktorat za zaposlovanje, delo in socialne zadeve Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD),

| — | ob upoštevanju študije OECD z naslovom International Survey of Adult Financial Literacy (Mednarodna raziskava o finančni pismenosti odraslih) iz leta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije OECD z naslovom International Survey of Adult Financial Literacy (Mednarodna raziskava o finančni pismenosti odraslih) iz leta 2020,

| — | ob upoštevanju poglavja 2 študije OECD z naslovom The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship (Manjkajoči podjetniki v letu 2019: politike za vključujoče podjetništvo) iz decembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglavja 2 študije OECD z naslovom The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship (Manjkajoči podjetniki v letu 2019: politike za vključujoče podjetništvo) iz decembra 2019,

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE) o indeksu enakosti spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE) o indeksu enakosti spolov,

| — | ob upoštevanju člena 6 Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6 Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju ciljev Organizacije združenih narodov za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev Organizacije združenih narodov za trajnostni razvoj,

| — | ob upoštevanju pregleda stanja o ženskah na digitalnem področju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda stanja o ženskah na digitalnem področju,

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Women’s entrepreneurship and self-employment, including aspects of gendered Corporate Social Responsibility (Podjetništvo in samozaposlovanje žensk, vključno z vidikom družbene odgovornosti podjetij, povezane s spolom), ki jo je maja 2020 objavil tematski sektor za pravice državljanov in ustavne zadeve generalnega direktorata za notranjo politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Women’s entrepreneurship and self-employment, including aspects of gendered Corporate Social Responsibility (Podjetništvo in samozaposlovanje žensk, vključno z vidikom družbene odgovornosti podjetij, povezane s spolom), ki jo je maja 2020 objavil tematski sektor za pravice državljanov in ustavne zadeve generalnega direktorata za notranjo politiko,

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Funding women entrepreneurs – How to empower growth (Financiranje podjetnic – kako okrepiti rast), ki jo je junija 2020 objavil svetovalni oddelek za inovativno financiranje Evropske investicijske banke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Funding women entrepreneurs – How to empower growth (Financiranje podjetnic – kako okrepiti rast), ki jo je junija 2020 objavil svetovalni oddelek za inovativno financiranje Evropske investicijske banke,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0096/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0096/2022),

| A. | ker je enakost spolov temeljna vrednota in ključni cilj EU ter osnovni pogoj, ki ženskam in dekletom omogoča, da v celoti uživajo človekove pravice, in je bistvena za krepitev njihove vloge, razvoj njihovega celotnega potenciala in vzpostavitev trajnostne in vključujoče družbe; ker ima diskriminacija na podlagi spola ter stereotipov in neenakosti skupaj s presečno diskriminacijo, med drugim zaradi spola, rase, etničnega ali socialnega porekla ali invalidnosti, spolne usmerjenosti, spolne identitete ali spolnega izražanja, negativne socialne in ekonomske posledice ter vpliva na to, kako ženske doživljajo izzive, vključno s prizadevanji na področju podjetništva in samozaposlovanja; |
| --- | --- |

A.

ker je enakost spolov temeljna vrednota in ključni cilj EU ter osnovni pogoj, ki ženskam in dekletom omogoča, da v celoti uživajo človekove pravice, in je bistvena za krepitev njihove vloge, razvoj njihovega celotnega potenciala in vzpostavitev trajnostne in vključujoče družbe; ker ima diskriminacija na podlagi spola ter stereotipov in neenakosti skupaj s presečno diskriminacijo, med drugim zaradi spola, rase, etničnega ali socialnega porekla ali invalidnosti, spolne usmerjenosti, spolne identitete ali spolnega izražanja, negativne socialne in ekonomske posledice ter vpliva na to, kako ženske doživljajo izzive, vključno s prizadevanji na področju podjetništva in samozaposlovanja;

| B. | ker se s podjetništvom med ženskami spodbujata emancipacija in krepitev vloge žensk; ker je bil povprečni letni dohodek podjetnikov s polnim delovnim časom v obdobju 2014–2018 enak za moške in ženske (9); ker sta ekonomska neodvisnost in krepitev vloge žensk bistveni za uveljavljanje pravic žensk in enakosti spolov ter vključujeta sposobnost enake udeležbe na trgih dela, dostop do proizvodnih virov in nadzor nad njimi, nadzor nad lastnim časom, življenjem in telesom, osebno izpolnitev in smiselno udeležbo v odločanju o ekonomskih vprašanjih na vseh ravneh; ker je za spodbujanje ekonomske neodvisnosti treba spodbujati podjetništvo in samozaposlovanje žensk, spremljati pa ga morajo ustrezni ukrepi, s katerimi se ženskam zagotovijo enaka udeležba na trgih dela, enako plačilo za enako delo ali delo enake vrednosti, dostop do dostojnega dela ter priznanje gospodinjskih obveznosti in obveznosti oskrbe; |
| --- | --- |

B.

ker se s podjetništvom med ženskami spodbujata emancipacija in krepitev vloge žensk; ker je bil povprečni letni dohodek podjetnikov s polnim delovnim časom v obdobju 2014–2018 enak za moške in ženske (9); ker sta ekonomska neodvisnost in krepitev vloge žensk bistveni za uveljavljanje pravic žensk in enakosti spolov ter vključujeta sposobnost enake udeležbe na trgih dela, dostop do proizvodnih virov in nadzor nad njimi, nadzor nad lastnim časom, življenjem in telesom, osebno izpolnitev in smiselno udeležbo v odločanju o ekonomskih vprašanjih na vseh ravneh; ker je za spodbujanje ekonomske neodvisnosti treba spodbujati podjetništvo in samozaposlovanje žensk, spremljati pa ga morajo ustrezni ukrepi, s katerimi se ženskam zagotovijo enaka udeležba na trgih dela, enako plačilo za enako delo ali delo enake vrednosti, dostop do dostojnega dela ter priznanje gospodinjskih obveznosti in obveznosti oskrbe;

| C. | ker so ženske najdragocenejši in največji neizkoriščen vir podjetniškega in vodstvenega potenciala v Evropi; ker je bilo v obdobju 2014–2018 za ženske v državah članicah OECD dvakrat verjetneje, da bodo ustanovile svoje podjetje, kot za ženske v EU (10); ker so podjetnice in samozaposlene ženske premalo izkoriščen vir trajnostne gospodarske rasti, ustvarjanja delovnih mest in potenciala za inovacije in ker je spodbujanje tega vira rasti pomemben pripomoček za podpiranje krepitve ekonomskega položaja in neodvisnosti žensk; ker se s krepitvijo ekonomskega položaja žensk spodbuja produktivnost ter povečujeta gospodarska diverzifikacija in enakost dohodkov; ker je treba samozaposlitev priznati kot obliko dela, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest in zmanjševanju brezposelnosti; ker so študije pokazale, da imajo ženske pogosto drugačen način upravljanja in vodenja kot moški in da je raznolikost spolov v skupinah koristna za družbo in gospodarstvo (11); ker bi se s podpiranjem podjetnic in samozaposlenih žensk okrepila tudi konkurenčnost EU ter s tem vsa podjetniška dejavnost, s katero se ustvarjajo delovna mesta in dohodki, zato bi morale EU in njene države članice spodbujati dodano vrednost za podjetja in družbo; |
| --- | --- |

C.

ker so ženske najdragocenejši in največji neizkoriščen vir podjetniškega in vodstvenega potenciala v Evropi; ker je bilo v obdobju 2014–2018 za ženske v državah članicah OECD dvakrat verjetneje, da bodo ustanovile svoje podjetje, kot za ženske v EU (10); ker so podjetnice in samozaposlene ženske premalo izkoriščen vir trajnostne gospodarske rasti, ustvarjanja delovnih mest in potenciala za inovacije in ker je spodbujanje tega vira rasti pomemben pripomoček za podpiranje krepitve ekonomskega položaja in neodvisnosti žensk; ker se s krepitvijo ekonomskega položaja žensk spodbuja produktivnost ter povečujeta gospodarska diverzifikacija in enakost dohodkov; ker je treba samozaposlitev priznati kot obliko dela, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest in zmanjševanju brezposelnosti; ker so študije pokazale, da imajo ženske pogosto drugačen način upravljanja in vodenja kot moški in da je raznolikost spolov v skupinah koristna za družbo in gospodarstvo (11); ker bi se s podpiranjem podjetnic in samozaposlenih žensk okrepila tudi konkurenčnost EU ter s tem vsa podjetniška dejavnost, s katero se ustvarjajo delovna mesta in dohodki, zato bi morale EU in njene države članice spodbujati dodano vrednost za podjetja in družbo;

| D. | ker je verjetneje, da se bodo v podjetništvo in samozaposlovanje vključile ženske v podeželskih in prikrajšanih regijah kot ženske v mestnih in gospodarsko uspešnih regijah (12); ker so zaposlitvene priložnosti za ženske na podeželskih območjih v EU slabše kot za moške na podeželskih območjih in ženske na mestnih območjih; ker je delež samozaposlenih žensk na podeželskih območjih malo večji kot na vseh območjih skupaj; ker 30 % kmetij v EU vodijo samozaposlene ženske (13); |
| --- | --- |

D.

ker je verjetneje, da se bodo v podjetništvo in samozaposlovanje vključile ženske v podeželskih in prikrajšanih regijah kot ženske v mestnih in gospodarsko uspešnih regijah (12); ker so zaposlitvene priložnosti za ženske na podeželskih območjih v EU slabše kot za moške na podeželskih območjih in ženske na mestnih območjih; ker je delež samozaposlenih žensk na podeželskih območjih malo večji kot na vseh območjih skupaj; ker 30 % kmetij v EU vodijo samozaposlene ženske (13);

| E. | ker bi bilo treba relativno pomanjkanje podjetnic obravnavati kot neizkoriščen vir inovacij in razvoja, zlasti v okviru zelene in digitalne preobrazbe Evrope ter njenega gospodarskega okrevanja po krizi zaradi covida-19; ker je kriza zaradi covida-19 nesorazmerno prizadela ženske, zlasti tiste, ki delajo na prekarnih delovnih mestih, v sektorjih, kjer prevladujejo ženske, in neformalni ekonomiji, ter imela zanje znatne gospodarske in zaposlitvene posledice zaradi povečanih obveznosti oskrbe in gospodinjskih obveznosti, omejenega dostopa do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter nasilja in nadlegovanja na podlagi spola; ker bi evropsko gospodarstvo lahko imelo koristi od rasti BDP v višini 16 milijard EUR, če bi spodbudili več žensk, da vstopijo na trg digitalnih delovnih mest; ker sta izboljšanje enakosti spolov in krepitev podjetništva med ženskami ključna za pospešitev in podpiranje okrevanja v Evropi; |
| --- | --- |

E.

ker bi bilo treba relativno pomanjkanje podjetnic obravnavati kot neizkoriščen vir inovacij in razvoja, zlasti v okviru zelene in digitalne preobrazbe Evrope ter njenega gospodarskega okrevanja po krizi zaradi covida-19; ker je kriza zaradi covida-19 nesorazmerno prizadela ženske, zlasti tiste, ki delajo na prekarnih delovnih mestih, v sektorjih, kjer prevladujejo ženske, in neformalni ekonomiji, ter imela zanje znatne gospodarske in zaposlitvene posledice zaradi povečanih obveznosti oskrbe in gospodinjskih obveznosti, omejenega dostopa do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter nasilja in nadlegovanja na podlagi spola; ker bi evropsko gospodarstvo lahko imelo koristi od rasti BDP v višini 16 milijard EUR, če bi spodbudili več žensk, da vstopijo na trg digitalnih delovnih mest; ker sta izboljšanje enakosti spolov in krepitev podjetništva med ženskami ključna za pospešitev in podpiranje okrevanja v Evropi;

| F. | ker Evropska unija pri razvoju tehnologije, na primer na področjih umetne inteligence in veriženja blokov, zaostaja za ZDA in Kitajsko; ker so bila aprila 2021 zagonska podjetja z največjo vrednostjo na svetu predvsem kitajska in ameriška; ker bi morala Evropska unija priznati in podpreti inovacijske sposobnosti Evropejk za razvijanje tehnologij; |
| --- | --- |

F.

ker Evropska unija pri razvoju tehnologije, na primer na področjih umetne inteligence in veriženja blokov, zaostaja za ZDA in Kitajsko; ker so bila aprila 2021 zagonska podjetja z največjo vrednostjo na svetu predvsem kitajska in ameriška; ker bi morala Evropska unija priznati in podpreti inovacijske sposobnosti Evropejk za razvijanje tehnologij;

| G. | ker v EU delež žensk med samozaposlenimi znaša le 34,4 %, med zagonskimi podjetniki pa 30 %, kar potrjuje, da je razlika med spoloma v podjetništvu največja v Evropi in Severni Ameriki (14); ker ženske zasedajo le 34 % vodstvenih položajev v EU (15); ker posamezniki s predhodnimi izkušnjami z vodstvenih položajev pridobijo potrebna znanja in spretnosti ter samozavest, da sami postanejo lastniki podjetja (16); ker lahko samozaposlenim ženskam v več državah članicah težave povzroča pomanjkanje socialne zaščite, kot so plačana bolniška odsotnost ter plačan porodniški, očetovski in starševski dopust; ker je za samozaposlene ženske verjetneje, da bodo zdrsnile v revščino; |
| --- | --- |

G.

ker v EU delež žensk med samozaposlenimi znaša le 34,4 %, med zagonskimi podjetniki pa 30 %, kar potrjuje, da je razlika med spoloma v podjetništvu največja v Evropi in Severni Ameriki (14); ker ženske zasedajo le 34 % vodstvenih položajev v EU (15); ker posamezniki s predhodnimi izkušnjami z vodstvenih položajev pridobijo potrebna znanja in spretnosti ter samozavest, da sami postanejo lastniki podjetja (16); ker lahko samozaposlenim ženskam v več državah članicah težave povzroča pomanjkanje socialne zaščite, kot so plačana bolniška odsotnost ter plačan porodniški, očetovski in starševski dopust; ker je za samozaposlene ženske verjetneje, da bodo zdrsnile v revščino;

| H. | ker je v EU zapleteno ustanoviti in voditi podjetje zaradi različnih birokratskih in upravnih zahtev in postopkov, kar pomeni oviro pri spodbujanju več žensk, da bi postale podjetnice; ker se ženske pri ukvarjanju s podjetništvom soočajo z drugačnimi ovirami, zlasti gospodarskimi, zakonodajnimi in socialnimi, kot moški; ker te ovire temeljijo na spolnih stereotipih, ki prispevajo k spolni segregaciji v izobraževanju, pomanjkanju posebnega usposabljanja, nižji ravni podjetniške samozavesti, slabšemu dostopu do informacij, finančne in vladne podpore ter manj orodjem za socialne in poslovne mreže, spolni pristranskosti ter težavam pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja zaradi nezadostnih infrastruktur za oskrbo, zlasti otroško varstvo, in stereotipa, da večino oskrbe in gospodinjskega dela opravijo ženske; ker ženske pogosteje kakor moški kot motivacijo za vključitev v podjetništvo in samozaposlovanje navajajo gibljivi delovni čas (17); ker sta lahko podjetništvo in samozaposlovanje žensk tudi dragocena instrumenta za uskladitev poklicnega in zasebnega življenja; ker je v obdobju 2014–2018 le 34,5 % žensk v EU in 37,7 % žensk v državah članicah OECD menilo, da imajo potrebna znanja in spretnosti za ustanovitev lastnega podjetja; ker je strah pred neuspehom pri ženskah skoraj 10 % pogostejši kot pri moških (18); ker med moškimi in ženskami obstaja vrzel v finančni pismenosti; ker ta vrzel za ženske pomeni prepreko pri dostopu do finančnih sredstev in jih na splošno ovira pri samozavestni udeležbi v gospodarskih in finančnih dejavnostih (19); |
| --- | --- |

H.

ker je v EU zapleteno ustanoviti in voditi podjetje zaradi različnih birokratskih in upravnih zahtev in postopkov, kar pomeni oviro pri spodbujanju več žensk, da bi postale podjetnice; ker se ženske pri ukvarjanju s podjetništvom soočajo z drugačnimi ovirami, zlasti gospodarskimi, zakonodajnimi in socialnimi, kot moški; ker te ovire temeljijo na spolnih stereotipih, ki prispevajo k spolni segregaciji v izobraževanju, pomanjkanju posebnega usposabljanja, nižji ravni podjetniške samozavesti, slabšemu dostopu do informacij, finančne in vladne podpore ter manj orodjem za socialne in poslovne mreže, spolni pristranskosti ter težavam pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja zaradi nezadostnih infrastruktur za oskrbo, zlasti otroško varstvo, in stereotipa, da večino oskrbe in gospodinjskega dela opravijo ženske; ker ženske pogosteje kakor moški kot motivacijo za vključitev v podjetništvo in samozaposlovanje navajajo gibljivi delovni čas (17); ker sta lahko podjetništvo in samozaposlovanje žensk tudi dragocena instrumenta za uskladitev poklicnega in zasebnega življenja; ker je v obdobju 2014–2018 le 34,5 % žensk v EU in 37,7 % žensk v državah članicah OECD menilo, da imajo potrebna znanja in spretnosti za ustanovitev lastnega podjetja; ker je strah pred neuspehom pri ženskah skoraj 10 % pogostejši kot pri moških (18); ker med moškimi in ženskami obstaja vrzel v finančni pismenosti; ker ta vrzel za ženske pomeni prepreko pri dostopu do finančnih sredstev in jih na splošno ovira pri samozavestni udeležbi v gospodarskih in finančnih dejavnostih (19);

| I. | ker škodljive strukture in stereotipi ohranjajo neenakost; ker tradicionalne spolne vloge in stereotipi še vedno vplivajo na razdelitev dela doma, v izobraževanju, na delovnem mestu in v družbi; ker neplačano oskrbo in gospodinjska dela pretežno zagotavljajo in opravljajo ženske, kar vpliva na zaposlitev in poklicno napredovanje ter prispeva k plačilni vrzeli in razlikam v pokojninah med spoloma; ker morajo države članice nujno in ustrezno prenesti ukrepe za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, kot je direktiva o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, ter jih dopolniti z nadaljnjimi ukrepi, da bi se več moških vključilo v neplačano delo; |
| --- | --- |

I.

ker škodljive strukture in stereotipi ohranjajo neenakost; ker tradicionalne spolne vloge in stereotipi še vedno vplivajo na razdelitev dela doma, v izobraževanju, na delovnem mestu in v družbi; ker neplačano oskrbo in gospodinjska dela pretežno zagotavljajo in opravljajo ženske, kar vpliva na zaposlitev in poklicno napredovanje ter prispeva k plačilni vrzeli in razlikam v pokojninah med spoloma; ker morajo države članice nujno in ustrezno prenesti ukrepe za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, kot je direktiva o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, ter jih dopolniti z nadaljnjimi ukrepi, da bi se več moških vključilo v neplačano delo;

| J. | ker so dostop do mrež, mentorstvo in promoviranje podjetnic kot vzornic pomembni za spodbujanje žensk, naj razmislijo o podjetništvu kot poklicni poti, in krepitev njihovega ekonomskega položaja; ker lahko raznolikost vzornic privlači ženske iz različnih okolij; |
| --- | --- |

J.

ker so dostop do mrež, mentorstvo in promoviranje podjetnic kot vzornic pomembni za spodbujanje žensk, naj razmislijo o podjetništvu kot poklicni poti, in krepitev njihovega ekonomskega položaja; ker lahko raznolikost vzornic privlači ženske iz različnih okolij;

| K. | ker so nekatera zasebna podjetja v svoje strategije za družbeno odgovornost podjetij vključila ukrepe za podpiranje podjetništva med ženskami, kot so mentorstvo, mreženje in podpora za večji dostop žensk do finančnih sredstev in tehnologije; |
| --- | --- |

K.

ker so nekatera zasebna podjetja v svoje strategije za družbeno odgovornost podjetij vključila ukrepe za podpiranje podjetništva med ženskami, kot so mentorstvo, mreženje in podpora za večji dostop žensk do finančnih sredstev in tehnologije;

| L. | ker statistični podatki kažejo, da imajo podjetnice pri zbiranju finančnih sredstev in kapitala več težav kot moški; ker je med prejemniki naložb še vedno zelo majhen delež podjetij, ki jih vodijo ženske; ker so leta 2018 ustanoviteljske skupine, v katerih so bili samo moški, prejele 93 % vsega kapitala, vloženega v evropska tehnološka podjetja (20); ker je bilo samo 32 % financiranja s tveganim kapitalom namenjenega podjetjem, v katerih je bila med vodstvenimi delavci vsaj ena ženska (21); ker so inovacije žensk redkeje prepoznane in priznane kot inovativne in obetavne zamisli; ker v regiji Srednje in Vzhodne Evrope podjetja, ki jih vodijo ženske, kljub nižji finančni podpori dosegajo za 96 % večjo produktivnost kapitala kot podjetja, ki so jih ustanovili moški (22); |
| --- | --- |

L.

ker statistični podatki kažejo, da imajo podjetnice pri zbiranju finančnih sredstev in kapitala več težav kot moški; ker je med prejemniki naložb še vedno zelo majhen delež podjetij, ki jih vodijo ženske; ker so leta 2018 ustanoviteljske skupine, v katerih so bili samo moški, prejele 93 % vsega kapitala, vloženega v evropska tehnološka podjetja (20); ker je bilo samo 32 % financiranja s tveganim kapitalom namenjenega podjetjem, v katerih je bila med vodstvenimi delavci vsaj ena ženska (21); ker so inovacije žensk redkeje prepoznane in priznane kot inovativne in obetavne zamisli; ker v regiji Srednje in Vzhodne Evrope podjetja, ki jih vodijo ženske, kljub nižji finančni podpori dosegajo za 96 % večjo produktivnost kapitala kot podjetja, ki so jih ustanovili moški (22);

| M. | ker podatki kažejo, da podjetnice ustvarijo več prihodka, čeprav prejemajo nižjo finančno podporo; |
| --- | --- |

M.

ker podatki kažejo, da podjetnice ustvarijo več prihodka, čeprav prejemajo nižjo finančno podporo;

| N. | ker je med poslovnimi angeli v Evropi le 10 % žensk (23) in so ženske zlasti premalo zastopane med vlagatelji zasebnega kapitala na področju digitalizacije; ker ženske zasedajo le 10 % vseh vodstvenih položajev v družbah za upravljanje zasebnega kapitala in podjetjih tveganega kapitala po svetu (24); ker je več študij pokazalo, da se naložbeni upravitelji pri zaposlovanju in zagotavljanju kapitala običajno odločijo za ljudi, ki so jim podobni, zato so ženske, zlasti tiste, ki prihajajo iz drugačnih okolij in se soočajo s presečno diskriminacijo, med drugim zaradi svojega rasnega, etničnega ali socialno-ekonomskega porekla, očitno prikrajšane; ker je za podjetja tveganega kapitala z družabnicami dvakrat do trikrat verjetneje, da bodo vlagala v podjetja, ki jih vodijo ženske (25); ker je pomanjkanje žensk med nosilci odločanja v podjetjih tveganega kapitala eden od glavnih razlogov za trdovratno vrzel v financiranju za podjetja, ki jih vodijo ženske, v EU (26); ker je med pomembnimi razlogi za trdovratno vrzel v financiranju za podjetja, ki jih vodijo ženske, v EU tudi dejstvo, da ženske redkeje kot moški zaprosijo za zunanje financiranje, kot so bančna posojila, tvegani kapital ali financiranje iz državnih programov, in se raje odločijo za samofinanciranje z osebnimi prihranki ali financiranje s sredstvi sorodnikov (27); ker je izvajanje ukrepov za pravično zastopanost žensk in oblikovanje finančnega ekosistema, uravnoteženega glede na spol, da bi ustvarili ugodnejše okolje na ravni EU in zagotovili zadostna proračunska sredstva, ključno, da se vzpostavijo potrebni pogoji financiranja in bistvena mreža vlagateljic za uspeh podjetij, ki jih vodijo ženske; |
| --- | --- |

N.

ker je med poslovnimi angeli v Evropi le 10 % žensk (23) in so ženske zlasti premalo zastopane med vlagatelji zasebnega kapitala na področju digitalizacije; ker ženske zasedajo le 10 % vseh vodstvenih položajev v družbah za upravljanje zasebnega kapitala in podjetjih tveganega kapitala po svetu (24); ker je več študij pokazalo, da se naložbeni upravitelji pri zaposlovanju in zagotavljanju kapitala običajno odločijo za ljudi, ki so jim podobni, zato so ženske, zlasti tiste, ki prihajajo iz drugačnih okolij in se soočajo s presečno diskriminacijo, med drugim zaradi svojega rasnega, etničnega ali socialno-ekonomskega porekla, očitno prikrajšane; ker je za podjetja tveganega kapitala z družabnicami dvakrat do trikrat verjetneje, da bodo vlagala v podjetja, ki jih vodijo ženske (25); ker je pomanjkanje žensk med nosilci odločanja v podjetjih tveganega kapitala eden od glavnih razlogov za trdovratno vrzel v financiranju za podjetja, ki jih vodijo ženske, v EU (26); ker je med pomembnimi razlogi za trdovratno vrzel v financiranju za podjetja, ki jih vodijo ženske, v EU tudi dejstvo, da ženske redkeje kot moški zaprosijo za zunanje financiranje, kot so bančna posojila, tvegani kapital ali financiranje iz državnih programov, in se raje odločijo za samofinanciranje z osebnimi prihranki ali financiranje s sredstvi sorodnikov (27); ker je izvajanje ukrepov za pravično zastopanost žensk in oblikovanje finančnega ekosistema, uravnoteženega glede na spol, da bi ustvarili ugodnejše okolje na ravni EU in zagotovili zadostna proračunska sredstva, ključno, da se vzpostavijo potrebni pogoji financiranja in bistvena mreža vlagateljic za uspeh podjetij, ki jih vodijo ženske;

| O. | ker je šest držav članic ustanovilo enajst zasebnih skladov, da bi zapolnile vrzel v financiranju podjetnic, v naložbenih merilih teh skladov pa se upoštevajo vprašanja spola, ki podpirajo raznolikost; ker so nekateri od teh skladov prejeli nacionalno podporo ali podporo EU, kar kaže, kako pomembno vlogo imajo javne politike pri spodbujanju podjetništva (28); |
| --- | --- |

O.

ker je šest držav članic ustanovilo enajst zasebnih skladov, da bi zapolnile vrzel v financiranju podjetnic, v naložbenih merilih teh skladov pa se upoštevajo vprašanja spola, ki podpirajo raznolikost; ker so nekateri od teh skladov prejeli nacionalno podporo ali podporo EU, kar kaže, kako pomembno vlogo imajo javne politike pri spodbujanju podjetništva (28);

| P. | ker so z učinkovitim merjenjem podjetništva v EU povezani izzivi; |
| --- | --- |

P.

ker so z učinkovitim merjenjem podjetništva v EU povezani izzivi;

| Q. | ker ima manj kot 8 % vodilnih podjetij izvršno direktorico; |
| --- | --- |

Q.

ker ima manj kot 8 % vodilnih podjetij izvršno direktorico;

| R. | ker je bilo leta 2018 v EU 59 % znanstvenikov in inženirjev moških, le 41 % pa žensk, kar pomeni 18-odstotno vrzel (29); ker so družbene norme, stereotipi, kulturno pogojeno odvračanje in pričakovanja glede izbire poklica odvisno od spola, ki se pogosto krepijo z izobraževalnimi vsebinami in učnimi načrti, med glavnimi gonilnimi silami spolne segregacije v visokošolskem izobraževanju in na trgu dela; |
| --- | --- |

R.

ker je bilo leta 2018 v EU 59 % znanstvenikov in inženirjev moških, le 41 % pa žensk, kar pomeni 18-odstotno vrzel (29); ker so družbene norme, stereotipi, kulturno pogojeno odvračanje in pričakovanja glede izbire poklica odvisno od spola, ki se pogosto krepijo z izobraževalnimi vsebinami in učnimi načrti, med glavnimi gonilnimi silami spolne segregacije v visokošolskem izobraževanju in na trgu dela;

| S. | ker je ključno, da je v Evropi enako število podjetnic in podjetnikov, da se zagotovi diverzifikacija vsebin in proizvodov; ker je bilo v obdobju 2014–2018 za zagonska podjetja v EU, ki jih vodijo ženske, enako verjetno, da bodo ponudila nove proizvode in storitve, kot za tista, ki jih vodijo moški (30), kar kaže, da je treba ženske in moške obravnavati kot enako uspešne pri inovacijah; ker se lahko s spodbujanjem več žensk, naj postanejo podjetnice, izboljšata kakovost in raznolikost inovacij, proizvodov in storitev; |
| --- | --- |

S.

ker je ključno, da je v Evropi enako število podjetnic in podjetnikov, da se zagotovi diverzifikacija vsebin in proizvodov; ker je bilo v obdobju 2014–2018 za zagonska podjetja v EU, ki jih vodijo ženske, enako verjetno, da bodo ponudila nove proizvode in storitve, kot za tista, ki jih vodijo moški (30), kar kaže, da je treba ženske in moške obravnavati kot enako uspešne pri inovacijah; ker se lahko s spodbujanjem več žensk, naj postanejo podjetnice, izboljšata kakovost in raznolikost inovacij, proizvodov in storitev;

| T. | ker je evropska mreža ambasadork ženskega podjetništva doslej organizirala več kot 650 nacionalnih srečanj in dosegla več kot 61 000 potencialnih podjetnic; ker so ambasadorke podprle ustanovitev več kot 250 novih podjetij, ki jih vodijo ženske, ter več klubov za mreženje in poslovno podporo za ženske (31); |
| --- | --- |

T.

ker je evropska mreža ambasadork ženskega podjetništva doslej organizirala več kot 650 nacionalnih srečanj in dosegla več kot 61 000 potencialnih podjetnic; ker so ambasadorke podprle ustanovitev več kot 250 novih podjetij, ki jih vodijo ženske, ter več klubov za mreženje in poslovno podporo za ženske (31);

| U. | ker je leta 2020 več ljudi poznalo nekoga, ki je podjetje zaprl, kot nekoga, ki ga je ustanovil (32), kar kaže, kako pomembni so spodbudno in plodno okolje za vse vrste podjetništva, povezanost z drugimi gospodarstvi, pozornost na nove priložnosti in zaščita delovnih mest prihodnosti; |
| --- | --- |

U.

ker je leta 2020 več ljudi poznalo nekoga, ki je podjetje zaprl, kot nekoga, ki ga je ustanovil (32), kar kaže, kako pomembni so spodbudno in plodno okolje za vse vrste podjetništva, povezanost z drugimi gospodarstvi, pozornost na nove priložnosti in zaščita delovnih mest prihodnosti;

| V. | ker je plačilna vrzel med spoloma v EU 14,1-odstotna in se je v zadnjem desetletju le malo spremenila; ker je 24 % plačilne vrzeli med spoloma povezane s preveliko zastopanostjo žensk v sektorjih z razmeroma slabim plačilom, kot so oskrba, zdravstvo in izobraževanje; |
| --- | --- |

V.

ker je plačilna vrzel med spoloma v EU 14,1-odstotna in se je v zadnjem desetletju le malo spremenila; ker je 24 % plačilne vrzeli med spoloma povezane s preveliko zastopanostjo žensk v sektorjih z razmeroma slabim plačilom, kot so oskrba, zdravstvo in izobraževanje;

| W. | ker so za podjetništvo potrebna znanja in spretnosti; ker višja stopnja izobraženosti žensk in deklet prispeva h krepitvi njihovega ekonomskega položaja in bolj vključujoči gospodarski rasti; ker vseživljenjsko učenje, izpopolnjevanje in preusposabljanje, zlasti za sledenje hitri tehnološki in digitalni preobrazbi, vodijo do boljših poklicnih priložnosti za ženske in dekleta ter so pomembni za njihovo zdravje, blaginjo in kakovost življenja; |
| --- | --- |

W.

ker so za podjetništvo potrebna znanja in spretnosti; ker višja stopnja izobraženosti žensk in deklet prispeva h krepitvi njihovega ekonomskega položaja in bolj vključujoči gospodarski rasti; ker vseživljenjsko učenje, izpopolnjevanje in preusposabljanje, zlasti za sledenje hitri tehnološki in digitalni preobrazbi, vodijo do boljših poklicnih priložnosti za ženske in dekleta ter so pomembni za njihovo zdravje, blaginjo in kakovost življenja;

| X. | ker bi moralo biti podjetništvo dostopno vsem ženskam, vključno z invalidkami, starejšimi in ženskami manjšinskega rasnega ali etničnega porekla; ker je lahko za invalidke težje ustanoviti svoje podjetje; ker se podjetništvo med starejšimi ženskami ne spodbuja, čeprav bi zanje moralo veljati, da imajo dragocen in neizkoriščen potencial za gospodarsko rast; ker so lahko s spodbujanjem podjetništva med migrantkami povezane odlične priložnosti za njihovo vključevanje na trg dela ter podpiranje njihove ekonomske neodvisnosti in krepitve njihove vloge; |
| --- | --- |

X.

ker bi moralo biti podjetništvo dostopno vsem ženskam, vključno z invalidkami, starejšimi in ženskami manjšinskega rasnega ali etničnega porekla; ker je lahko za invalidke težje ustanoviti svoje podjetje; ker se podjetništvo med starejšimi ženskami ne spodbuja, čeprav bi zanje moralo veljati, da imajo dragocen in neizkoriščen potencial za gospodarsko rast; ker so lahko s spodbujanjem podjetništva med migrantkami povezane odlične priložnosti za njihovo vključevanje na trg dela ter podpiranje njihove ekonomske neodvisnosti in krepitve njihove vloge;

Programi podjetništva, izobraževanje in razvoj kompetenc

| 1. | poudarja, da podjetništvo med ženskami prispeva k povečanju ekonomske neodvisnosti žensk in krepitvi njihove vloge, kar sta bistvena osnovna pogoja za družbe z enakostjo spolov, ki bi ju bilo treba podpirati in spodbujati v vsej EU; ugotavlja, da ekonomska neodvisnost žensk krepi njihovo enako udeležbo na trgu dela ter jim ponuja nadzor nad proizvodnimi viri in večjo udeležbo pri odločanju o ekonomskih vprašanjih na vseh ravneh, pa tudi krepitev ekonomskega položaja in samoodločanja, kar je ključno za uveljavljanje pravic žensk in enakosti spolov; poudarja, da bi bilo treba vsako žensko, ki se želi ukvarjati s podjetništvom, spodbujati k temu, saj se z vodenjem podjetij ustvarjajo delovna mesta in dohodki, s tem pa tudi dodana vrednost za podjetja in celotno družbo; poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja za povečanje stopnje zaposlenosti žensk v Evropi in jim olajša dostop do trga dela, med drugim z več spodbudami za podjetništvo med ženskami; pozdravlja predlog Komisije o direktivi o preglednosti plačil; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje, da ženske podjetij ne ustanavljajo in vodijo tako pogosto kot moški; poziva države članice, naj uvedejo podjetjem prijazne reforme za spodbujanje enakosti in povečanje števila podjetnic; poziva, naj se na ravni EU natančno preučijo potrebe žensk in njihova udeležba na trgu dela, pa tudi horizontalna in vertikalna segregacija na trgu dela; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja pobude Komisije, kot sta Women TechEU in program za ženske na vodilnih položajih pri Evropskem svetu za inovacije, ter oblikovanje različnih evropskih mrež za podjetnice; poziva Komisijo in države članice, naj te pobude dejavneje spodbujajo z osredotočanjem na potencial rasti EU in naj podprejo dosežke podjetnic v vsej njihovi raznolikosti; spodbuja Komisijo, naj okrepi mreže za podjetništvo med ženskami na evropski ravni, da bi spodbudili inovacije in sodelovanje med nacionalnimi, evropskimi in mednarodnimi mrežami; ugotavlja, da se lahko z nadaljnjim čezmejnim sodelovanjem med podjetnicami okrepi notranji trg Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj v svoje pobude vključijo javno-zasebna partnerstva, saj lahko zasebna podjetja igrajo pomembno vlogo kot svetovalci ter podjetnicam posredujejo ustrezna in specializirana znanja in spretnosti; poziva Komisijo, naj olajša vseevropsko mreženje podjetnic in podpira njihovo sodelovanje; poziva Komisijo, naj vzpostavi programe za spodbujanje ustvarjalnosti pri inovacijah, podjetništvu zagotovi prostor na trgu dela in ženskam omogoči, da družbi prispevajo dodano vrednost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da lahko mentorski odnosi med izkušenimi in novimi podjetniki koristijo obema stranema ter prispevajo k ozaveščenosti o podjetništvu, odpravljajo dvome o vstopu v podjetniški sektor in spodbujajo izmenjavo informacij in nasvetov med podjetnicami; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, kako nujno in pomembno je, da se podjetnice in vlagateljice priznajo in promovirajo kot vzornice in mentorice ter da se zagotovi, da te vzornice predstavljajo ženske v vsej njihovi raznolikosti; pri tem opozarja na nagrado EU za inovatorke leta 2021 in na evropsko mrežo ambasadork ženskega podjetništva, ki ženske spodbujata, naj razmislijo o podjetništvu kot poklicni poti; poziva Komisijo, naj z vseevropsko kampanjo za ozaveščanje o možnostih podjetništva, namenjeno predvsem ženskam, opozori na pomembne podjetnice in vlagateljice kot vzornice in naj izvede študije primerov podjetnic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj z državami članicami oblikuje strategijo za zagotavljanje smiselne zastopanosti žensk iz različnih okolij med nosilci odločanja, ki bo vključevala posebne ukrepe in politike za spodbujanje krepitve njihovega ekonomskega položaja; poziva, naj se zagotovi, da bodo vsi ukrepi za podjetništvo med ženskami vključevali presečni vidik, da bodo vse ženske deležne ustrezne pomoči in podpore in da nobena ne bo zapostavljena; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja javne in zasebne programe za podjetništvo med ženskami v državah članicah, ki vključujejo vidike mreženja, mentorstva, usposabljanja, inštruiranja in svetovalnih storitev ter strokovno svetovanje o pravnih in davčnih zadevah za podporo in svetovanje podjetnicam in spodbujanje njihove ekonomske neodvisnosti; ugotavlja, da javno dostopna poročila in pričevanja iz sedmih držav članic kažejo, da imajo ti programi pozitiven učinek; poziva Komisijo in Evropski inštitut za enakost spolov, naj zbereta podatke, razčlenjene po spolu, iz vseh držav članic in analizirata učinek programov za podjetništvo med ženskami; poziva Komisijo in države članice, naj si izmenjajo primere dobre prakse za okrepitev in povečanje deleža podjetnic in samozaposlenih žensk v EU; poziva države članice, naj spodbujajo dobro razvito strategijo usposabljanja za zagotavljanje različnih ravni usposabljanja, od ozaveščanja in obveščanja do specializiranega in naprednega usposabljanja, in naj priznajo različne priložnosti in omejitve posameznih poslovnih okolij ter širok razpon lastnosti in potreb podjetnic s posebnim poudarkom na usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja; poudarja, da so potrebne točke „vse na enem mestu“, ki bodo ponujale na primer tečaje in usposabljanje na najrazličnejših področjih, kot sta računovodstvo in trženje, za podjetnike z malo izkušnjami ali brez izkušenj ali kvalifikacij; ugotavlja, da lahko ta pobuda spodbudi več žensk, da postanejo podjetnice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in Evropski inštitut za enakost spolov, naj pripravita posodobljene in primerljive statistične podatke za potrebe analize gospodarskega pomena podjetnikov in samozaposlenih ter različnih kategorij podjetništva in samozaposlenih glede na sektor in spol, da bi ugotovila, kakšen je delež podjetnic in samozaposlenih žensk; ponovno poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo zbiranje po spolu razčlenjenih podatkov, statističnih podatkov, raziskav in analiz, zlasti v zvezi z udeležbo žensk na trgu dela in na področjih, kot so neformalno zaposlovanje, podjetništvo, dostop do financiranja in zdravstvenih storitev, neplačano delo, revščina in vpliv sistemov socialne zaščite; opozarja na vlogo Evropskega inštituta za enakost spolov v zvezi s tem ter poziva Komisijo, naj te podatke uporabi za učinkovito ocenjevanje učinka svojih politik in programov ter politik in programov drugih agencij in institucij EU na enakost spolov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva zlasti k večjemu na ženske osredotočenemu spodbujanju predmetov s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, digitalnega izobraževanja in finančne pismenosti ter ozaveščanju o njih, da bi se borili proti prevladujočim stereotipom v izobraževanju, usposabljanju, učnih načrtih in kariernem svetovanju; poziva, naj se zagotovi, da bo v te sektorje vstopilo več žensk, kar bi omogočilo več različnih načinov upravljanja in vodenja, to pa bi sektorjem prineslo dodano vrednost in prispevalo k njihovemu razvoju; poudarja, kako pomembno je razširiti obzorja podjetništva med ženskami, da bo vključevalo več sektorjev kot naravoslovje, tehnologija, inženirstvo in matematika ter informacijska tehnologija in da se bodo spodbujale različne oblike podjetništva; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo ukrepe, da bi izboljšale diverzifikacijo podjetništva ter spodbujale socialne in kolektivne oblike podjetništva med ženskami; pozdravlja posebno usposabljanje, raziskave in študije o podjetništvu; poudarja, kako pomembno je spodbujati izobraževanje in poklicne poti žensk na področju financ, da se podpre razvoj zanesljive mreže vlagateljic, in obenem poudarja, da je treba okrepiti vlogo žensk, da bodo ekonomsko neodvisne in uspešne podjetnice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da so ženske premalo zastopane na vodstvenih položajih, in poudarja, da je treba spodbujati enakost med moškimi in ženskami na vseh ravneh odločanja v podjetjih in upravljanju; poziva k hitremu postopku pogajanj o direktivi o zastopanosti žensk v upravnih odborih; poudarja, da je treba zagotoviti več boljših informacij o podjetništvu kot privlačni poklicni možnosti, tako za mlade ženske v šolah kot za ženske zunaj delovne sile, ki razmišljajo, da bi začele delati ali se vrnile na delo; poziva Komisijo, naj spodbuja podporne programe za podjetništvo za starejše, in navaja, da je z njimi mogoče doseči ženske, ki so ostale zunaj trga dela; poudarja, da je treba podpirati politike za spodbujanje hitro rastočih podjetij ter rasti in razvoja srednjih in večjih podjetij, da bi zagotovili, da bo več žensk postalo podjetnic, in podprli trajnostno rast; poziva države članice in Komisijo, naj nadalje povečajo ozaveščenost podjetnic o podpornih politikah ter zmanjšajo birokratske in upravne ovire za dostop do programov, namenjenih spodbujanju podjetništva; pozdravlja prizadevanja za spodbujanje podpore strokovnjakov in svetovalcev, ki lahko kot mentorji okrepijo samozavest žensk in jih vodijo skozi vse faze podjetniškega postopka ob upoštevanju vseh povezanih vidikov, vključno z vprašanji v zvezi z zakonodajo, davki, upravo, ekonomijo in računovodstvom, pa tudi pravnimi in formalnimi vprašanji ter vprašanji dela in zaposlovanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva, naj se prizna podjetniški potencial žensk v vseh sektorjih in na vseh področjih izobraževanja, vključno s tistimi, kjer prevladujejo ženske, kot na primer zdravstvo in poučevanje; poudarja, da je treba zagotoviti priložnosti za nadaljnje usposabljanje in prekvalifikacijo zaposlenih in oseb, ki bodo zaposlitev zamenjale za samozaposlitev; poziva Komisijo, naj spodbuja vseživljenjsko učenje za vse; poudarja, da je treba podjetniško razsežnost upoštevati tudi v vseh programih za mlade na evropski ravni; spodbuja države članice ter lokalne in regionalne organe, naj vlagajo v programe preusposabljanja in izpopolnjevanja, namenjene samozaposlenim ženskam in podjetnicam, s posebnim poudarkom na preusposabljanju za finančno pismenost; |
| --- | --- |

12.

Dostop do kapitala

| 13. | poudarja, da je treba podjetništvo med ženskami in samozaposlovanje žensk priznati kot dobičkonosna primera naložb ter vira gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice in Komisijo, naj povečajo ozaveščenost in olajšajo dostop do financiranja za podjetnice in samozaposlene ženske, vključno z alternativnimi oblikami financiranja, ter zagotovijo, da so finančna sredstva na voljo in da pridejo do njih; ugotavlja, da je za podjetnice verjetneje, da bodo uporabile alternativne vire, kot so platforme za množično posojanje in množično financiranje; ugotavlja, da so v nekaterih primerih mikrokrediti uspešno motivirali več žensk, da so ustanovile svoja podjetja; priznava učinek politik financiranja in pozitivne učinke, ki jih imajo lahko za ženske; spodbuja države članice ter lokalne in regionalne organe, naj obstoječe evropske strukturne sklade izkoristijo za nagovarjanje in spodbujanje podjetnic in samozaposlenih žensk; poziva Komisijo, naj vzpostavi evropsko mrežo vlagateljev, ki upoštevajo enakost spolov; meni, da bi lahko takšna mreža podjetjem, ki jih vodijo ženske, zagotovila ustrezne povezave, mreže in možnosti financiranja; poudarja, da so potrebne kampanje za ozaveščanje in obveščanje o sedanjih in prihodnjih možnostih financiranja EU za podjetnice, da bi lastnicam podjetij in podjetnicam zagotovili prilagojeno podporo ter povečali prepoznavnost voditeljic, da bodo lahko postale večje vzornice in premagale obstoječe stereotipe; poziva Komisijo, naj v okviru „Small Business Act“ za Evropo pripravi akcijski načrt za podjetništvo med ženskami, katerega del naj bo vseevropski dogodek za podjetništvo, inovacije in naložbe, na katerem se bodo srečali znanstveniki, podjetniki, zagonska podjetja in predvsem vlagatelji zasebnega kapitala, da bi omogočili nove poslovne priložnosti za ženske; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja prizadevanja namenskih zasebnih investicijskih skladov, ki v svoje ocene naložb vključujejo merila glede enakosti spolov, da bi obravnavali nezadostno financiranje podjetij, ki jih vodijo ženske; poziva Komisijo, naj podpre programe sovlaganja s skladi tveganega kapitala in poslovnimi angeli, katerih naložbe so osredotočene na ženske in mentorske programe za podjetnice; meni, da bi bil to učinkovit ukrep za spodbujanje ekosistema od spodaj navzgor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja javne in zasebne sklade, ki izvajajo politike enakosti spolov, raznolikosti in vključevanja; v zvezi s tem opozarja na pobudo za zavezo glede raznolikosti, ki je prva pobuda na svetu, s katero so se zasebni skladi zavezali, da bodo merili in spremljali zastopanost spolov ter letno in javno poročali o svojih ugotovitvah; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja pomembno vlogo mikrokreditov pri izboljšanju finančne vključenosti žensk s premagovanjem tržnih in socialnih ovir na finančnih trgih; ugotavlja, da je prednost mikrofinanciranja, da podjetnicam ponuja močno spodbudo za ustanovitev trajnostnih podjetij, saj morajo posojilo vrniti, in da je ta instrument zasnovan posebej za potrebe ljudi, ki se soočajo s težavami pri dostopu do konvencionalnih kreditov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo in države članice, naj sistematično spremljajo in nadzirajo podatke, razčlenjene po spolu, po vsej Uniji, da bi zagotovile visokokakovostne podatke o programih financiranja EU in nacionalnih programih financiranja; poleg tega opozarja, kako pomembno je zbiranje podatkov o enakosti, da bi dobili informacije o izkušnjah s presečno diskriminacijo, ter poudarja, da bi bila to lahko podlaga za bolj informirane politične odločitve v prihodnosti in za okrepitev ekonomske neodvisnosti žensk; ugotavlja, da je treba v formulaciji poslovnih politik in politik, povezanih z malimi in srednjimi podjetji, upoštevati razsežnost podjetništva med ženskami, da bi zagotovili ustrezen okvir politike, ki podpira več podjetništva med ženskami in inovacije zaradi raznolikosti; |
| --- | --- |

18.

Boljši okvir za podjetnice

| 19. | poziva države članice, naj izvajajo priporočilo Sveta iz leta 2019 o zagotavljanju učinkovitega dostopa do sistemov socialne zaščite in pravic, vključno s pokojnino in dopustom, za samozaposlene delavce in naj izvajajo vsa načela, navedena v evropskem stebru socialnih pravic, da bi zagotovile nediskriminacijo in spodbujale enakost spolov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice in Komisijo, naj vidik spola vključijo v vse faze postopka zasnove podpornih ukrepov za podjetnice in naj se posvetujejo z raznoliko skupino potencialnih in obstoječih podjetnic, da bodo podporni ukrepi usklajeni in bodo ustrezali njihovim pričakovanjem in potrebam; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je treba odpraviti upravne ovire za ustanovitev podjetja, da bi podjetništvo in samozaposlovanje postala privlačnejša za ženske, vključno s priseljenkami; poziva države članice, naj razmislijo o oblikovanju standardiziranih upravnih paketov, ki bi jim podjetniki sledili v zgodnjih fazah ustanavljanja podjetja; meni, da bi se s tem zmanjšalo upravno breme pri stikih z lokalnimi organi, kot so davčni organi, občine itd.; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je treba razviti evropski inovacijski sistem ter z njim več ženskam omogočiti inovacije in ustanavljanje trajnostnih in dobičkonosnih podjetij, da se bodo okrepili konkurenčnost, gospodarska rast in ustvarjanje delovnih mest v EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj brez odlašanja izvede ukrepe iz svojega sporočila o boljšem pravnem urejanju in strategije za MSP; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da so potrebni smernice ter poenostavljeni obrazci, postopki in procesi, da bi se samozaposlene ženske bolje znašle v regulativnem okolju, na primer za izvažanje; ugotavlja, da imajo zlasti mikro- ter mala in srednja podjetja že zdaj težave s pomanjkanjem virov za upravljanje in obvladovanje obveznosti glede skladnosti med državami članicami; spodbuja Komisijo in države članice, naj ocenijo in po potrebi izboljšajo smernice in upravo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja agendo Komisije za boljše pravno urejanje; meni, da je pripravljenost Komisije za izvajanje pristopa „za enega sprejetega se eden odpravi“ pomemben prispevek k zmanjšanju upravnih bremen za podjetja, vključno z zagonskimi ter malimi in srednjimi podjetji, s čimer podjetništvo in samozaposlovanje postaneta privlačnejša za ženske; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice, naj razmislijo o okrepljenih davčnih spodbudah ali prožnih davčnih strukturah, da bi izboljšale okvirne pogoje za podjetništvo in samozaposlovanje; kot primer opozarja, da lahko z obdavčevanjem podjetnikov v zgodnjih fazah, ko se obdavči samo prihodek ali se plačilo davka odloži, da se zagotovi kapital, podjetništvo in samozaposlovanje postaneta privlačnejša za ženske; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da so usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja in kakovostne, cenovno dostopne socialne storitve pomembni osnovni pogoji za podjetnice in samozaposlene ženske; priznava, da podjetništvo in samozaposlovanje ženskam dajeta prožnost za boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; priznava, kako pomembno je omogočiti enako porazdelitev gospodinjskih obveznosti in obveznosti oskrbe, da bi dosegli uskladitev poklicnega in zasebnega življenja, ki je potrebna, da se lahko ženske vključijo v podjetništvo in samozaposlovanje; poziva Komisijo in države članice, naj boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja zagotovijo z boljšim porodniškim, očetovskim, starševskim in oskrbovalskim dopustom, gibljivim delovnim časom in varstvom otrok na kraju dela ter spodbujanjem dela na daljavo; poudarja, da se delovni čas in vzorci dela na podeželskih območjih znatno razlikujejo od tistih na mestnih območjih in da je pomembno ponujati varstvo otrok, ki je prilagojeno posebnim potrebam žensk na različnih območjih; poziva države članice ter lokalne in regionalne organe, naj podprejo socialne okvire, na primer za starejše in oskrbovane osebe, ter ponudijo več prožnih možnosti varstva otrok in priložnosti za starševski dopust, saj je to bistveno, da se več ženskam omogoči, da postanejo podjetnice, in se jih spodbudi k temu; poziva države članice, naj izvajajo barcelonska cilja, izpolnjevanje teh potreb pa zagotovijo z naložbami v dostopne in cenovno dosegljive visokokakovostne storitve oskrbe, ki naj jih posodobijo, da ženskam ne bo treba izbirati med družino in udeležbo na trgu dela; poudarja, da je lahko nadaljnje omogočanje in izboljševanje možnosti žensk, da postanejo podjetnice, bistveno za odpravo plačilne vrzeli med spoloma v državah članicah; pozdravlja ukrepe, ki so jih nekatere države članice že sprejele v zvezi s tem, in jih poziva, naj zagotovijo dostop do kakovostnega varstva otrok in storitev dolgotrajne oskrbe, spodbujajo dostop do njih za samozaposlene ter hitro in v celoti prenesejo in izvajajo direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, Komisijo pa poziva, naj jo učinkovito spremlja; priznava, da obstajajo nacionalne razlike v socialni politiki in spoštovanju subsidiarnosti; poudarja, da je spodbujanje družini prijaznih modelov dela v interesu držav članic; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je zaskrbljen, ker je Evropsko računsko sodišče v posebnem poročilu št. 10/21 o vključevanju vidika spola v proračunu EU ugotovilo, da Komisija ni ustrezno vključila vidika spola ter je premalo uporabljala podatke, razčlenjene po spolu, in ustrezne kazalnike; poziva Komisijo, naj pri pripravi proračuna upošteva vidik spola, da bi ženskam in moškim zagotovila enake koristi od javnofinančnih odhodkov, vključno z instrumentom NextGenerationEU in ukrepi za gospodarsko okrevanje; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  UL C 11, 12.1.2018, str. 35.

(2)  UL C 66, 21.2.2018, str. 44.

(3)  UL C 346, 27.9.2018, str. 6.

(4)  UL C 390, 18.11.2019, str. 28.

(5)  UL C 456, 10.11.2021, str. 232.

(6)  UL C 456, 10.11.2021, str. 191.

(7)  UL C 456, 10.11.2021, str. 208.

(8)  UL C 67, 8.2.2022, str. 137.

(9)  OECD, The Missing Entrepreneurs: Policies for Inclusive Entrepreneurship (Manjkajoči podjetniki: politike za vključujoče podjetništvo), OECD Publishing, Pariz, 2019.

(10)  OECD, The Missing Entrepreneurs: Policies for Inclusive Entrepreneurship (Manjkajoči podjetniki: politike za vključujoče podjetništvo), OECD Publishing, Pariz, 2019.

(11)  Bajcar, B., in Babiak, J., Gender Differences in Leadership Styles: Who Leads more Destructively? (Razlike med spoloma v načinih vodenja: kdo vodi bolj destruktivno?), 34. konferenca IBIMA, Madrid, november 2019. https://www.researchgate.net/publication/337534934_Gender_Differences_in_Leadership_Styles_Who_Leads_more_Destructively

(12)  Tematski sektor Evropskega parlamenta za pravice državljanov in ustavne zadeve, The professional status of rural women in the EU (Zaposlitveni status žensk na podeželju v EU), Bruselj, maj 2019. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/ 2019/608868/IPOL_STU(2019)608868_EN.pdf

(13)  Prav tam.

(14)  Global Entrepreneurship Monitor, Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Crisis (Žensko podjetništvo 2020/2021: uspeh med krizo), London, 2021,

https://gemconsortium.org/report/gem-202021-womens-entrepreneurship-report-thriving-through-crisis.

(15)  Eurostat, Women in Management (Ženske na vodstvenih položajih), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2020.

(16)  Foss, L., Henry, C., Ahl, H., in Mikalsen, G., Women’s entrepreneurship policy research: a 30-year review of the evidence (Raziskava politik za podjetništvo med ženskami: 30-letni pregled dokazov), Small Business Economics, 53(2), str. 409–429.

(17)  OECD, The Missing Entrepreneurs: Policies for Inclusive Entrepreneurship (Manjkajoči podjetniki: politike za vključujoče podjetništvo), OECD Publishing, Pariz, 2019.

(18)  Prav tam.

(19)  OECD, OECD/INFE 2020 International Survey of Adult Financial Literacy (Mednarodna raziskava OECD/INFE o finančni pismenosti odraslih za leto 2020), OECD Publishing, Pariz, 2020.

(20)  Skonieczna, A., in Castellano, L., Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe (Financiranje ob upoštevanju enakosti spolov. Vlaganje v ženske in z njimi: Priložnosti za Evropo), European Economy Discussion Papers, št. 129, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, julij 2020.

(21)  Evropska komisija in Evropska investicijska banka, Funding women entrepreneurs: How to empower growth (Financiranje podjetnic: kako okrepiti rast), 2018.

(22)  Women in VC, Experior Venture Fund in Unconventional, Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact (Financiranje v regiji Srednje in Vzhodne Evrope z vidika raznolikosti spolov in pozitivnega učinka), 2021.

(23)  Evropska mreža poslovnih angelov (EBAN), Statistics Compendium – European Early Stage Market Statistics (Statistična zbirka – statistični podatki o evropskem trgu v zgodnji fazi), EBAN, Bruselj, 2019.

(24)  Mednarodna finančna korporacija, Moving Towards Gender Balance in Private Equity and Venture Capital (Za uravnoteženo zastopanost spolov v zasebnem in tveganem kapitalu), Mednarodna finančna korporacija, Washington, 2019.

(25)  Women in VC, Experior Venture Fund in Unconventional, Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact (Financiranje v regiji Srednje in Vzhodne Evrope z vidika raznolikosti spolov in pozitivnega učinka), na spletu.

(26)  Evropska komisija, Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe (Financiranje ob upoštevanju enakosti spolov. Vlaganje v ženske in z njimi: Priložnosti za Evropo), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2020.

(27)  OECD, The Missing Entrepreneurs: Policies for Inclusive Entrepreneurship (Manjkajoči podjetniki: politike za vključujoče podjetništvo), OECD Publishing, Pariz, 2021.

(28)  Eurofound, Female entrepreneurship: Public and private funding (Podjetništvo med ženskami: javno in zasebno financiranje), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2019.

(29)  Eurostat, Women in science and technology (Ženske v znanosti in tehnologiji), Products Eurostat News, 2. oktober 2020.

(30)  OECD, The Missing Entrepreneurs: Policies for Inclusive Entrepreneurship (Manjkajoči podjetniki: politike za vključujoče podjetništvo), OECD Publishing, Pariz, 2019.

(31)  https://ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/women-entrepreneurs/support-tools-and-networks-women_en

(32)  Global Entrepreneurship Monitor, 2021/2022 Global Report – Opportunity Amid Disruption (Svetovno poročilo 2021/2022 – priložnosti med motnjami), GEM, London, 2022, https://www.gemconsortium.org/reports/latest-global-report.

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/65 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/65

---

P9_TA(2022)0140

Umetna inteligenca v digitalni dobi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o umetni inteligenci v digitalni dobi (2020/2266(INI))

(2022/C 465/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 4, 16, 26, 114, 169, 173, 179, 180, 181 in 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4, 16, 26, 114, 169, 173, 179, 180, 181 in 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah in splošne pripombe št. 25 Odbora za pravice otroka z dne 2. marca 2021 o otrokovih pravicah v zvezi z digitalnim okoljem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah in splošne pripombe št. 25 Odbora za pravice otroka z dne 2. marca 2021 o otrokovih pravicah v zvezi z digitalnim okoljem,

| — | ob upoštevanju priporočila Unesca o etiki umetne inteligence, ki ga je generalna konferenca Unesca sprejela na 41. zasedanju 24. novembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Unesca o etiki umetne inteligence, ki ga je generalna konferenca Unesca sprejela na 41. zasedanju 24. novembra 2021,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (1) in smernic Komisije za boljše pravno urejanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (1) in smernic Komisije za boljše pravno urejanje,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2021 o strategiji EU o otrokovih pravicah (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2021 o strategiji EU o otrokovih pravicah (COM(2021)0142),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2021 o stanju zmogljivosti kibernetske obrambe EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2021 o stanju zmogljivosti kibernetske obrambe EU (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2021 o izzivih in obetih za režime večstranskega nadzora orožja za množično uničevanje in razorožitve (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2021 o izzivih in obetih za režime večstranskega nadzora orožja za množično uničevanje in razorožitve (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240 (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (6),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2021 o določitvi harmoniziranih pravil o umetni inteligenci (akt o umetni inteligenci) in spremembi nekaterih zakonodajnih aktov Unije (COM(2021)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2021 o določitvi harmoniziranih pravil o umetni inteligenci (akt o umetni inteligenci) in spremembi nekaterih zakonodajnih aktov Unije (COM(2021)0206),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2020 o evropskem upravljanju podatkov (akt o upravljanju podatkov) (COM(2020)0767), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2020 o evropskem upravljanju podatkov (akt o upravljanju podatkov) (COM(2020)0767),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1807 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o okviru za prosti pretok neosebnih podatkov v Evropski uniji (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1807 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o okviru za prosti pretok neosebnih podatkov v Evropski uniji (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/697 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi Evropskega obrambnega sklada ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2018/1092 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/697 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi Evropskega obrambnega sklada ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2018/1092 (8),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/770 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o nekaterih vidikih pogodb o dobavi digitalne vsebine in digitalnih storitev (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/770 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o nekaterih vidikih pogodb o dobavi digitalne vsebine in digitalnih storitev (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2021/1173 z dne 13. julija 2021 o ustanovitvi Skupnega podjetja za evropsko visokozmogljivostno računalništvo in razveljavitvi Uredbe (EU) 2018/1488 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2021/1173 z dne 13. julija 2021 o ustanovitvi Skupnega podjetja za evropsko visokozmogljivostno računalništvo in razveljavitvi Uredbe (EU) 2018/1488 (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. aprila 2018 z naslovom Umetna inteligenca za Evropo (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. aprila 2018 z naslovom Umetna inteligenca za Evropo (COM(2018)0237),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. decembra 2018 z naslovom Usklajeni načrt za umetno inteligenco (COM(2018)0795), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. decembra 2018 z naslovom Usklajeni načrt za umetno inteligenco (COM(2018)0795),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. aprila 2019 z naslovom Krepitev zaupanja v umetno inteligenco, osredotočeno na človeka (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. aprila 2019 z naslovom Krepitev zaupanja v umetno inteligenco, osredotočeno na človeka (COM(2019)0168),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 27. januarja 2021 o staranju – Spodbujanje solidarnosti in odgovornosti med generacijami (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 27. januarja 2021 o staranju – Spodbujanje solidarnosti in odgovornosti med generacijami (COM(2021)0050),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Evropska strategija za podatke (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Evropska strategija za podatke (COM(2020)0066),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067),

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102) in z dne 5. maja 2021 z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102) in z dne 5. maja 2021 z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope (COM(2021)0350),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Akcijski načrt za digitalno izobraževanje 2021–2027 – Novi temelji za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Akcijski načrt za digitalno izobraževanje 2021–2027 – Novi temelji za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi (COM(2020)0624),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. marca 2021 z naslovom Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. marca 2021 z naslovom Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje (COM(2021)0118),

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. septembra 2021 o vzpostavitvi programa politike „Pot v digitalno desetletje“ leta 2030 (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. septembra 2021 o vzpostavitvi programa politike „Pot v digitalno desetletje“ leta 2030 (COM(2021)0574),

| — | ob upoštevanju študije Komisije z dne 28. julija 2020 z naslovom European enterprise survey on the use of technologies based on artificial intelligence (Raziskava med evropskimi podjetji o uporabi tehnologij, ki temeljijo na umetni inteligenci), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije z dne 28. julija 2020 z naslovom European enterprise survey on the use of technologies based on artificial intelligence (Raziskava med evropskimi podjetji o uporabi tehnologij, ki temeljijo na umetni inteligenci),

| — | ob upoštevanju študije Komisije z dne 26. novembra 2020 z naslovom Energy-efficient cloud computing technologies and policies for an eco-friendly cloud market (Energijsko učinkovite računalniške tehnologije računalništva v oblaku in politike za okolju prijazen trg računalništva v oblaku), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije z dne 26. novembra 2020 z naslovom Energy-efficient cloud computing technologies and policies for an eco-friendly cloud market (Energijsko učinkovite računalniške tehnologije računalništva v oblaku in politike za okolju prijazen trg računalništva v oblaku),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 19. februarja 2020 Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o vprašanjih varnosti in odgovornosti, ki jih sprožajo umetna inteligenca, internet stvari in robotika (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 19. februarja 2020 Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o vprašanjih varnosti in odgovornosti, ki jih sprožajo umetna inteligenca, internet stvari in robotika (COM(2020)0064),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. marca 2021 o strategiji EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. marca 2021 o strategiji EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju,

| — | ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco z dne 8. aprila 2019 z naslovom Ethics Guidelines for trustworthy AI (Etične smernice za zaupanja vredno umetno inteligenco), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco z dne 8. aprila 2019 z naslovom Ethics Guidelines for trustworthy AI (Etične smernice za zaupanja vredno umetno inteligenco),

| — | ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco z dne 8. aprila 2019 z naslovom A definition of AI: main capabilities and disciplines (Opredelitev umetne inteligence – glavne zmogljivosti in discipline), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco z dne 8. aprila 2019 z naslovom A definition of AI: main capabilities and disciplines (Opredelitev umetne inteligence – glavne zmogljivosti in discipline),

| — | ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco z dne 26. junija 2019 z naslovom Policy and investment recommendations for trustworthy AI (Politična in naložbena priporočila za zaupanja vredno umetno inteligenco), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco z dne 26. junija 2019 z naslovom Policy and investment recommendations for trustworthy AI (Politična in naložbena priporočila za zaupanja vredno umetno inteligenco),

| — | ob upoštevanju publikacije Unesca iz marca 2019 z naslovom I’d blush if I could: closing gender divides in digital skills through education (Če bi lahko, bi zardela – odpravljanje vrzeli v digitalnih spretnostih med spoloma z izobraževanjem), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Unesca iz marca 2019 z naslovom I’d blush if I could: closing gender divides in digital skills through education (Če bi lahko, bi zardela – odpravljanje vrzeli v digitalnih spretnostih med spoloma z izobraževanjem),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 14. decembra 2020 z naslovom Getting the future right – Artificial intelligence and fundamental rights (Pravilno ravnanje v prihodnje – Umetna inteligenca in temeljne pravice), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 14. decembra 2020 z naslovom Getting the future right – Artificial intelligence and fundamental rights (Pravilno ravnanje v prihodnje – Umetna inteligenca in temeljne pravice),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) z dne 22. maja 2019 o umetni inteligenci, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) z dne 22. maja 2019 o umetni inteligenci,

| — | ob upoštevanju platforme Združenih narodov za dialog o razumevanju umetne inteligence – svetovni vrh platforme o umetni inteligenci za dobro, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju platforme Združenih narodov za dialog o razumevanju umetne inteligence – svetovni vrh platforme o umetni inteligenci za dobro,

| — | ob upoštevanju načel voditeljev G20 o umetni inteligenci z dne 9. junija 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel voditeljev G20 o umetni inteligenci z dne 9. junija 2019,

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije z dne 28. junija 2021 o umetni inteligenci v zdravstvu in šestih vodilnih načelih za njeno zasnovo in uporabo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije z dne 28. junija 2021 o umetni inteligenci v zdravstvu in šestih vodilnih načelih za njeno zasnovo in uporabo,

| — | ob upoštevanju mnenja na lastno pobudo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 31. maja 2017 z naslovom Umetna inteligenca – Posledice za enotni (digitalni) trg, proizvodnjo, potrošnjo, zaposlovanje in družbo (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja na lastno pobudo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 31. maja 2017 z naslovom Umetna inteligenca – Posledice za enotni (digitalni) trg, proizvodnjo, potrošnjo, zaposlovanje in družbo (11),

| — | ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov za odgovornost in nove tehnologije z dne 21. novembra 2019 z naslovom Liability for Artificial Intelligence and other emerging digital technologies (Odgovornost za umetno inteligenco in druge digitalne tehnologije v vzponu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov za odgovornost in nove tehnologije z dne 21. novembra 2019 z naslovom Liability for Artificial Intelligence and other emerging digital technologies (Odgovornost za umetno inteligenco in druge digitalne tehnologije v vzponu),

| — | ob upoštevanju publikacije Ad hoc odbora Sveta Evrope za umetno inteligenco (CAHAI) iz decembra 2020 z naslovom Towards Regulation of AI systems – Global perspectives on the development of a legal framework on Artificial Intelligence systems based on the Council of Europe’s standards on human rights, democracy and the rule of law (Na poti k ureditvi sistemov umetne inteligence – globalni vidiki razvoja pravnega okvira za sisteme umetne inteligence na podlagi standardov Sveta Evrope o človekovih pravicah, demokraciji in pravni državi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Ad hoc odbora Sveta Evrope za umetno inteligenco (CAHAI) iz decembra 2020 z naslovom Towards Regulation of AI systems – Global perspectives on the development of a legal framework on Artificial Intelligence systems based on the Council of Europe’s standards on human rights, democracy and the rule of law (Na poti k ureditvi sistemov umetne inteligence – globalni vidiki razvoja pravnega okvira za sisteme umetne inteligence na podlagi standardov Sveta Evrope o človekovih pravicah, demokraciji in pravni državi),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Evropskega univerzitetnega inštituta iz oktobra 2020 z naslovom Models of Law and Regulation for AI (Pravni in regulativni modeli za umetno inteligenco), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Evropskega univerzitetnega inštituta iz oktobra 2020 z naslovom Models of Law and Regulation for AI (Pravni in regulativni modeli za umetno inteligenco),

| — | ob upoštevanju skupnega poročila Trend Micro Research, Medregijskega raziskovalnega inštituta ZN za kriminal in pravico ter Europola z dne 19. novembra 2020 z naslovom Malicious Uses and Abuses of Artificial Intelligence (Zlonamerna uporaba in zloraba umetne inteligence), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila Trend Micro Research, Medregijskega raziskovalnega inštituta ZN za kriminal in pravico ter Europola z dne 19. novembra 2020 z naslovom Malicious Uses and Abuses of Artificial Intelligence (Zlonamerna uporaba in zloraba umetne inteligence),

| — | ob upoštevanju političnih smernic Komisije za obdobje 2019–2024 z naslovom Bolj ambiciozna Unija: Moj načrt za Evropo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnih smernic Komisije za obdobje 2019–2024 z naslovom Bolj ambiciozna Unija: Moj načrt za Evropo,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 16. julija 2020 v zadevi C-311/18 (Schrems II), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 16. julija 2020 v zadevi C-311/18 (Schrems II),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 s priporočili Komisiji o pravilih civilnega prava o robotiki (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 s priporočili Komisiji o pravilih civilnega prava o robotiki (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. oktobra 2021 o okviru politike EU za varnost v cestnem prometu za obdobje 2021–2030 – priporočila za naslednje korake v smeri vizije nič (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. oktobra 2021 o okviru politike EU za varnost v cestnem prometu za obdobje 2021–2030 – priporočila za naslednje korake v smeri vizije nič (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o celoviti evropski industrijski politiki na področju umetne inteligence in robotike (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o celoviti evropski industrijski politiki na področju umetne inteligence in robotike (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2020 o avtomatiziranem sprejemanju odločitev: zagotavljanje varstva potrošnikov ter prostega pretoka blaga in storitev (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2020 o avtomatiziranem sprejemanju odločitev: zagotavljanje varstva potrošnikov ter prostega pretoka blaga in storitev (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o ureditvi civilne odgovornosti za področje umetne inteligence (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o ureditvi civilne odgovornosti za področje umetne inteligence (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 o pravicah intelektualne lastnine pri razvoju tehnologije umetne inteligence (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 o pravicah intelektualne lastnine pri razvoju tehnologije umetne inteligence (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o okviru za etične vidike umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o okviru za etične vidike umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o umetni inteligenci: tolmačenje in uporaba mednarodnega prava v primerih, ki velja za EU pri civilni in vojaški rabi te tehnologije, ter pristojnost države pri rabi te tehnologije zunaj kazenskega pravosodja (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o umetni inteligenci: tolmačenje in uporaba mednarodnega prava v primerih, ki velja za EU pri civilni in vojaški rabi te tehnologije, ter pristojnost države pri rabi te tehnologije zunaj kazenskega pravosodja (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope: odprava ovir za delovanje enotnega digitalnega trga in izboljšana uporaba umetne inteligence za evropske potrošnike (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope: odprava ovir za delovanje enotnega digitalnega trga in izboljšana uporaba umetne inteligence za evropske potrošnike (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o evropski strategiji za podatke (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o evropski strategiji za podatke (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o umetni inteligenci v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o umetni inteligenci v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. oktobra 2021 o umetni inteligenci v kazenskem pravu in njeni uporabi v policiji in pravosodnih organih na področju kazenskih zadev (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. oktobra 2021 o umetni inteligenci v kazenskem pravu in njeni uporabi v policiji in pravosodnih organih na področju kazenskih zadev (25),

| — | ob upoštevanju študije svojega generalnega direktorata za notranjo politiko (GD IPOL) iz junija 2021 z naslovom Artificial Intelligence diplomacy – Artificial Intelligence governance as a new European Union external policy tool (Diplomacija umetne inteligence – upravljanje umetne inteligence kot novo orodje za zunanjo politiko Evropske unije), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije svojega generalnega direktorata za notranjo politiko (GD IPOL) iz junija 2021 z naslovom Artificial Intelligence diplomacy – Artificial Intelligence governance as a new European Union external policy tool (Diplomacija umetne inteligence – upravljanje umetne inteligence kot novo orodje za zunanjo politiko Evropske unije),

| — | ob upoštevanju študije GD IPOL iz maja 2021 z naslovom Challenges and limits of an open source approach to Artificial Intelligence (Izzivi in omejitve, povezani z odprtokodnim pristopom k umetni inteligenci), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije GD IPOL iz maja 2021 z naslovom Challenges and limits of an open source approach to Artificial Intelligence (Izzivi in omejitve, povezani z odprtokodnim pristopom k umetni inteligenci),

| — | ob upoštevanju študije GD IPOL iz maja 2021 z naslovom Artificial Intelligence market and capital flows – AI and the financial sector at crossroads (Trg umetne inteligence in kapitalski tokovi – umetna inteligenca in finančni sektor na razpotju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije GD IPOL iz maja 2021 z naslovom Artificial Intelligence market and capital flows – AI and the financial sector at crossroads (Trg umetne inteligence in kapitalski tokovi – umetna inteligenca in finančni sektor na razpotju),

| — | ob upoštevanju študije GD IPOL iz junija 2021 z naslovom Improving working conditions using Artificial Intelligence (Izboljšanje delovnih pogojev z uporabo umetne inteligence), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije GD IPOL iz junija 2021 z naslovom Improving working conditions using Artificial Intelligence (Izboljšanje delovnih pogojev z uporabo umetne inteligence),

| — | ob upoštevanju študije GD IPOL iz maja 2021 z naslovom The role of Artificial Intelligence in the European Green Deal (Vloga umetne inteligence v evropskem zelenem dogovoru), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije GD IPOL iz maja 2021 z naslovom The role of Artificial Intelligence in the European Green Deal (Vloga umetne inteligence v evropskem zelenem dogovoru),

| — | ob upoštevanju študije GD IPOL iz julija 2021 z naslovom Artificial Intelligence in smart cities and urban mobility (Umetna inteligenca v pametnih mestih in mobilnost v mestih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije GD IPOL iz julija 2021 z naslovom Artificial Intelligence in smart cities and urban mobility (Umetna inteligenca v pametnih mestih in mobilnost v mestih),

| — | ob upoštevanju študije GD IPOL iz julija 2021 z naslovom Artificial Intelligence and public services (Umetna inteligenca in javne storitve), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije GD IPOL iz julija 2021 z naslovom Artificial Intelligence and public services (Umetna inteligenca in javne storitve),

| — | ob upoštevanju študije GD IPOL iz julija 2021 z naslovom European Union data challenge (Podatkovni izziv Evropske unije), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije GD IPOL iz julija 2021 z naslovom European Union data challenge (Podatkovni izziv Evropske unije),

| — | ob upoštevanju študije GD IPOL iz junija 2020 z naslovom Opportunities of Artificial Intelligence (Priložnosti, ki jih ponuja umetna inteligenca), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije GD IPOL iz junija 2020 z naslovom Opportunities of Artificial Intelligence (Priložnosti, ki jih ponuja umetna inteligenca),

| — | ob upoštevanju študije GD IPOL iz oktobra 2021 z naslovom Europe’s Digital Decade and Autonomy (Evropsko digitalno desetletje in neodvisnost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije GD IPOL iz oktobra 2021 z naslovom Europe’s Digital Decade and Autonomy (Evropsko digitalno desetletje in neodvisnost),

| — | ob upoštevanju študije GD IPOL iz januarja 2022 z naslovom Identification and assessment of existing and draft EU legislation in the digital field (Opredeljevanje in ocenjevanje veljavne in predlagane zakonodaje EU za digitalno področje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije GD IPOL iz januarja 2022 z naslovom Identification and assessment of existing and draft EU legislation in the digital field (Opredeljevanje in ocenjevanje veljavne in predlagane zakonodaje EU za digitalno področje),

| — | ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS) iz septembra 2020 z naslovom Civil liability regime for artificial intelligence – European added value assessment (Ureditev civilne odgovornosti za področje umetne inteligence – ocena evropske dodane vrednosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS) iz septembra 2020 z naslovom Civil liability regime for artificial intelligence – European added value assessment (Ureditev civilne odgovornosti za področje umetne inteligence – ocena evropske dodane vrednosti),

| — | ob upoštevanju študije oddelka za znanstvene napovedi EPRS iz decembra 2020 z naslovom Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work (Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, digitalni nadzor, umetna inteligenca in prihodnost dela), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije oddelka za znanstvene napovedi EPRS iz decembra 2020 z naslovom Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work (Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, digitalni nadzor, umetna inteligenca in prihodnost dela),

| — | ob upoštevanju študije EPRS iz septembra 2020 z naslovom European framework on ethical aspects of artificial intelligence, robotics and related technologies (Evropski okvir za etične vidike umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije EPRS iz septembra 2020 z naslovom European framework on ethical aspects of artificial intelligence, robotics and related technologies (Evropski okvir za etične vidike umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije),

| — | ob upoštevanju študije EPRS iz marca 2020 z naslovom The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives (Etika umetne inteligence – vprašanja in pobude), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije EPRS iz marca 2020 z naslovom The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives (Etika umetne inteligence – vprašanja in pobude),

| — | ob upoštevanju študije EPRS iz junija 2020 z naslovom Artificial Intelligence: How does it work, why does it matter, and what can we do about it? (Umetna inteligenca: kako deluje, zakaj je pomembna in kaj lahko storimo glede nje?), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije EPRS iz junija 2020 z naslovom Artificial Intelligence: How does it work, why does it matter, and what can we do about it? (Umetna inteligenca: kako deluje, zakaj je pomembna in kaj lahko storimo glede nje?),

| — | ob upoštevanju študije EPRS iz julija 2020 z naslovom Artificial Intelligence and Law enforcement – Impact on Fundamental Rights (Umetna inteligenca ter preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj – vpliv na temeljne pravice), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije EPRS iz julija 2020 z naslovom Artificial Intelligence and Law enforcement – Impact on Fundamental Rights (Umetna inteligenca ter preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj – vpliv na temeljne pravice),

| — | ob upoštevanju študije EPRS iz junija 2020 z naslovom The impact of the General Data Protection Regulation (GDPR) on artificial intelligence (Vpliv splošne uredbe o varstvu podatkov na umetno inteligenco), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije EPRS iz junija 2020 z naslovom The impact of the General Data Protection Regulation (GDPR) on artificial intelligence (Vpliv splošne uredbe o varstvu podatkov na umetno inteligenco),

| — | ob upoštevanju študije EPRS iz aprila 2020 z naslovom The White Paper on Artificial Intelligence (Bela knjiga o umetni inteligenci), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije EPRS iz aprila 2020 z naslovom The White Paper on Artificial Intelligence (Bela knjiga o umetni inteligenci),

| — | ob upoštevanju študije EPRS iz septembra 2021 z naslovom Regulating facial recognition in the EU (Zakonsko urejanje prepoznavanja obrazov v EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije EPRS iz septembra 2021 z naslovom Regulating facial recognition in the EU (Zakonsko urejanje prepoznavanja obrazov v EU),

| — | ob upoštevanju študije EPRS iz februarja 2021 z naslovom The future of work: Trends, challenges and potential initiatives (Prihodnost dela: trendi, izzivi in možne pobude), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije EPRS iz februarja 2021 z naslovom The future of work: Trends, challenges and potential initiatives (Prihodnost dela: trendi, izzivi in možne pobude),

| — | ob upoštevanju študije EPRS iz junija 2021 z naslovom Robo-advisors: How do they fit in the existing EU regulatory framework, in particular with regard to investor protection? (Robotski svetovalci – Kako ustrezajo obstoječemu regulativnemu okviru EU, zlasti v zvezi z zaščito vlagateljev?), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije EPRS iz junija 2021 z naslovom Robo-advisors: How do they fit in the existing EU regulatory framework, in particular with regard to investor protection? (Robotski svetovalci – Kako ustrezajo obstoječemu regulativnemu okviru EU, zlasti v zvezi z zaščito vlagateljev?),

| — | ob upoštevanju študije EPRS iz septembra 2021 z naslovom China’s ambitions in artificial intelligence (Ambicije Kitajske na področju umetne inteligence), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije EPRS iz septembra 2021 z naslovom China’s ambitions in artificial intelligence (Ambicije Kitajske na področju umetne inteligence),

| — | ob upoštevanju študije EPRS iz junija 2021 z naslovom What if we chose new metaphors for artificial intelligence? (Kaj če bi za umetno inteligenco izbrali nove metafore?), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije EPRS iz junija 2021 z naslovom What if we chose new metaphors for artificial intelligence? (Kaj če bi za umetno inteligenco izbrali nove metafore?),

| — | ob upoštevanju študije EPRS iz januarja 2018 z naslovom Understanding artificial intelligence (Razumevanje umetne inteligence), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije EPRS iz januarja 2018 z naslovom Understanding artificial intelligence (Razumevanje umetne inteligence),

| — | ob upoštevanju študije EPRS iz julija 2021 z naslovom Tackling deepfakes in European policy (Boj proti globokim ponaredkom v evropski politiki), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije EPRS iz julija 2021 z naslovom Tackling deepfakes in European policy (Boj proti globokim ponaredkom v evropski politiki),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta posebnega odbora za umetno inteligenco v digitalni dobi (AIDA) iz februarja 2021 z naslovom Artificial Intelligence and Health (Umetna inteligenca in zdravje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta posebnega odbora za umetno inteligenco v digitalni dobi (AIDA) iz februarja 2021 z naslovom Artificial Intelligence and Health (Umetna inteligenca in zdravje),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta posebnega odbora AIDA iz marca 2021 z naslovom Artificial Intelligence and the Green Deal (Umetna inteligenca in zeleni dogovor), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta posebnega odbora AIDA iz marca 2021 z naslovom Artificial Intelligence and the Green Deal (Umetna inteligenca in zeleni dogovor),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta posebnega odbora AIDA iz marca 2021 z naslovom The External Policy Dimensions of AI (Zunanjepolitična razsežnost umetne inteligence), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta posebnega odbora AIDA iz marca 2021 z naslovom The External Policy Dimensions of AI (Zunanjepolitična razsežnost umetne inteligence),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta posebnega odbora AIDA iz maja 2021 z naslovom AI and Competitiveness (Umetna inteligenca in konkurenčnost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta posebnega odbora AIDA iz maja 2021 z naslovom AI and Competitiveness (Umetna inteligenca in konkurenčnost),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta posebnega odbora AIDA iz junija 2021 z naslovom AI and the Future of Democracy (Umetna inteligenca in prihodnost demokracije), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta posebnega odbora AIDA iz junija 2021 z naslovom AI and the Future of Democracy (Umetna inteligenca in prihodnost demokracije),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta posebnega odbora AIDA iz junija 2021 z naslovom AI and the Labour Market (Umetna inteligenca in trg dela), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta posebnega odbora AIDA iz junija 2021 z naslovom AI and the Labour Market (Umetna inteligenca in trg dela),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega odbora AIDA (A9-0088/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega odbora AIDA (A9-0088/2022),

1.   
  Uvod

| 1. | opozarja, da je svet na pragu četrte industrijske revolucije; poudarja, da za razliko od svojih treh prejšnjih valov, ki jih je povzročila uvedba parnega stroja, elektrike in nato računalnikov, četrti val črpa svojo energijo iz velike količine podatkov v kombinaciji z zmogljivimi algoritmi in računalniško močjo; poudarja, da sedanjo digitalno revolucijo zaznamuje njen svetovni obseg, hitro zbliževanje in ogromen vpliv, ki ga imajo preboji na področju tehnologij v vzponu na države, gospodarstva, družbe, mednarodne odnose in okolje; priznava, da radikalne spremembe te razsežnosti različno vplivajo na različne dele družbe, odvisno od njihovih ciljev, geografske lege ali socialno-ekonomskega okvira; poudarja, da je treba digitalni prehod oblikovati ob polnem spoštovanju temeljnih pravic in tako, da digitalne tehnologije služijo človeštvu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je digitalna revolucija hkrati spodbudila svetovno konkurenco zaradi izjemne gospodarske vrednosti in tehnoloških zmogljivosti, ki so se nabrale v gospodarstvih, ki največ sredstev namenjajo raziskavam, razvoju in trženju aplikacij umetne inteligence; ugotavlja, da sta digitalna konkurenčnost in odprta strateška avtonomija postala osrednja politična cilja v več državah; poudarja, da se odločevalci vse bolj zavedajo, da bi lahko nove tehnologije vplivale na geopolitični status moči celotnih držav; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da Evropa, ki je stoletja postavljala mednarodne standarde, imela glavno vlogo pri tehnološkem napredku in bila prva v proizvodnji in uporabi vrhunskih proizvodov, zaostaja, saj razvija in vlaga v digitalni trg veliko manj kot vodilna gospodarstva, kot so ZDA ali Kitajska, medtem ko ostaja relativno konkurenčna glede rezultatov raziskav umetne inteligence; se zaveda tveganja, da bodo evropski akterji zaostali pri oblikovanju svetovnih standardov ter razvoju tehnologij in evropskih vrednot; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, prvič, da digitalna orodja vse bolj postajajo instrument manipulacij in zlorab v rokah nekaterih gospodarskih subjektov in v rokah avtokratskih vlad, da bi oslabili demokratične politične sisteme, kar lahko vodi v konflikt med političnimi sistemi; pojasnjuje, da digitalno vohunjenje, bojevanje nizke intenzivnosti in kampanje dezinformacij ogrožajo demokratične družbe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da narava digitalnih poslovnih modelov omogoča visoko stopnjo nadgradljivosti in mrežnih učinkov; poudarja, da je za številne digitalne trge značilna visoka stopnja tržne koncentracije, kar majhnemu številu tehnoloških platform, od katerih ima večina sedež v ZDA, omogoča, da vodijo komercializacijo prelomnih tehnoloških inovacij, privabijo najboljše zamisli, talente in podjetja ter dosežejo izjemno donosnost; opozarja, da se bo prevladujoči tržni položaj v podatkovnem gospodarstvu verjetno razširil na nastajajoče gospodarstvo umetne inteligence; poudarja, da ima sedež v EU le osem od trenutno najboljših 200 digitalnih podjetij; poudarja, da je v zvezi s tem izjemno pomembna vzpostavitev pravega enotnega digitalnega trga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je zaradi tega globalno tekmovanje za vodilno vlogo v tehnologiji postala prednostna naloga v EU; poudarja, da mora EU ukrepati hitro in pogumno, saj bo morala sicer upoštevati pravila in standarde, ki jih postavijo drugi, in tvegala negativni vpliv na svojo politično stabilnost, socialno varnost, temeljne pravice, individualne svoboščine in gospodarsko konkurenčnost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | trdi, da je v četrtem valu industrijske revolucije umetna inteligenca ena od ključnih tehnologij v vzponu; ugotavlja, da je umetna inteligenca gonilna sila v digitalnem gospodarstvu, saj omogoča uvedbo inovativnih proizvodov in storitev, večjo izbiro potrošnikov in večjo učinkovitost proizvodnih procesov; ugotavlja, da naj bi prispevek umetne inteligence k svetovnemu gospodarstvu do leta 2030 presegel 11 bilijonov EUR; hkrati poudarja, da se zaradi tehnologij umetne inteligence lahko zmanjša vloga človeka; poudarja, da bi morala umetna inteligenca ostati zaupanja vredna tehnologija, osredotočena na človeka, in ne bi smela nadomestiti človekove avtonomije ali pomeniti izgubo osebne svobode; poudarja, da je treba zagotoviti, da bo četrta industrijska revolucija vključujoča in da nihče ne bo zapostavljen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da poteka svetovno tekmovanje za vodilno vlogo na področju umetne inteligence; poudarja, da tehnologije umetne inteligence obljubljajo ustvarjanje ogromne gospodarske vrednosti za gospodarstva, ki jih donosno razvijajo, proizvajajo in uvajajo, pa tudi za države, kjer se ustvarja ta vrednost; poudarja, da umetna inteligenca ni vsemogočna tehnologija, temveč učinkovit sklop orodij in tehnik, ki jih je mogoče uporabiti v korist družbe; pojasnjuje, da je način delovanja tehnologij odvisen od tega, kako jih oblikujemo; poudarja, da je EU izrazila namero, da bo uvedla regulativni okvir za umetno inteligenco; kljub temu poudarja, da je za EU bistveno, da lahko opredeli regulativni pristop, vključno z varstvom temeljnih pravic in svoboščin, in da deluje kot svetovna določevalka standardov; zato poudarja pomen evropske konkurenčnosti na področju umetne inteligence in zmožnost EU, da oblikuje regulativno okolje na mednarodni ravni; poudarja, da lahko nekatere vrste uporabe umetne inteligence pomenijo individualna in družbena tveganja, ki lahko ogrozijo temeljne pravice, zato bi jih morali obravnavati politični odločevalci, da bi umetna inteligenca resnično postala orodje, ki služi ljudem in družbi ter skupnemu dobremu in sledi javnemu interesu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da so za uspeh evropskih akterjev v digitalni dobi in prevzem vodilnega tehnološkega položaja na področju umetne inteligence potrebni jasen regulativni okvir, politična zavezanost in bolj napredno razmišljanje, ki jih trenutno pogosto primanjkuje; ugotavlja, da lahko na podlagi takega pristopa umetna inteligenca koristi tako državljanom kot podjetjem EU in da ta prinaša veliko priložnost za spodbujanje konkurenčnosti, tudi v smislu blaginje in dobrega počutja; poudarja, da je treba regulativne okvire oblikovati tako, da ne bodo ustvarjale neupravičenih ovir za uspešno delovanje evropskih akterjev v digitalni dobi, zlasti za zagonska podjetja ter mala in srednja podjetja; poudarja, da bi bilo treba znatno povečati zasebne in javne naložbe, da se ustvari okolje, v katerem bi se na naši celini pojavilo in razvijalo več evropskih zgodb o uspehu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je hiter tehnološki napredek, ki ga prinaša umetna inteligenca, vse bolj neločljivo povezan z večino področij človekove dejavnosti in bo vplival tudi na preživetje vseh, ki nimajo potrebnih znanj in spretnosti, da bi se dovolj hitro prilagodili tem novim tehnologijam; poudarja, da doseganje digitalne pismenosti z izpopolnjevanjem in preusposabljanjem sicer lahko pomaga reševati številna socialno-ekonomska vprašanja, ki iz tega izhajajo, vendar bi bilo treba te učinke obravnavati tudi v okviru sistemov socialne varnosti, mestne in podeželske infrastrukture ter demokratičnih procesov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je treba pri digitalnem prehodu upoštevati cilje in interese žensk in ranljivih skupin; v zvezi s tem poudarja, da je bilo leta 2018 med strokovnjaki na področju umetne inteligence le 22 % žensk, kar je težava, ki le ohranja in utrjuje stereotipe in predsodke; priznava, da je treba pri uporabi tehnologij umetne inteligence ohraniti pravice do enakosti pred zakonom, zasebnosti, svobode izražanja ter sodelovanja v kulturnem in političnem življenju, zlasti za manjšinske skupnosti; |
| --- | --- |

11.

2.   
  Potencialne priložnosti, tveganja in ovire pri uporabi umetne inteligence: šest študij primerov, ki jih je preučil posebni odbor AIDA

| 12. | opozarja, da umetna inteligenca temelji na programski opremi, ki uporablja verjetnostne modele in algoritemsko napovedovanje za niz specifičnih ciljev; poudarja, da je izraz „umetna inteligenca“ krovni izraz, ki zajema širok spekter starih in novih tehnologij, tehnik in pristopov, imenovanih tudi „sistemi umetne inteligence“, kar pomeni vse sisteme, ki temeljijo na strojih in imajo pogosto skupno samo to, da jih vodi določen sklop ciljev, ki jih opredeli človek, z različno stopnjo avtonomije pri svojem delovanju in da lahko na podlagi razpoložljivih podatkov dajejo napovedi, priporočila ali odločitve; ugotavlja, da so nekatere od teh tehnologij že zelo razširjene, medtem ko se druge še razvijajo ali pa so celo le hipotetični koncepti, ki se bodo morda uresničili v prihodnosti ali pa sploh ne; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je med simbolično umetno inteligenco, ki je bila od 50. do 90. let 20. stoletja glavni pristop k umetni inteligenci, in umetno inteligenco, ki temelji na strojnem učenju in podatkih ter prevladuje od leta 2000 naprej, velika razlika; pojasnjuje, da se je v prvem valu umetna inteligenca razvijala s prevajanjem znanja in izkušenj strokovnjakov v nabor pravil, ki jih je nato izvajal stroj; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da so zaradi avtomatiziranih procesov učenja algoritmov, temelječih na obdelavi velikih količin podatkov, sposobnosti združevanja vhodnih podatkov z več različnih virov in oblikovanja kompleksnih predstavitev okolja ter prepoznavanja vzorcev sistemi umetne inteligence v drugem valu postali bolj zapleteni, avtonomni in nepregledni, kar lahko vodi do težje razložljivih rezultatov; poudarja, da je zato sedanjo umetno inteligenco mogoče razdeliti na veliko različnih podvrst in tehnik; globoko učenje je na primer podpodročje strojnega učenja, ki je tudi samo podpodročje umetne inteligence; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da lahko sedanja umetna inteligenca kljub veliko večji učinkovitosti in zmogljivosti v primerjavi s simbolično umetno inteligenco zaradi znatnega povečanja računalniških zmogljivosti še vedno rešuje le jasno določene naloge, povezane z ozkimi deli posameznih področij, kot sta šah ali prepoznavanje obrazov, in njeno programiranje ni namenjeno popolnemu prepoznavanju dejanj, ki jih izvaja sistem umetne inteligence; poudarja, da sistemi umetne inteligence – v nasprotju s tem, kar pove njihovo ime – nimajo „inteligence“ v človeškem pomenu; poudarja, da se zato imenuje „omejena“ oziroma „šibka“ umetna inteligenca in je še vedno le orodje za priporočanje in predvidevanje; ugotavlja, da na primer avtomobili brez voznika delujejo na podlagi kombinacije različnih sistemov umetne inteligence za posamezne naloge, ki lahko skupaj zagotavljajo tridimenzionalno sliko okolja, v katerem je vozilo, in s tem njegovemu sistemu upravljanja omogočajo sprejemanje odločitev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izpostavlja, da veliko strahov pred umetno inteligenco temelji na hipotetičnih konceptih, kot so splošna umetna inteligenca, umetna superinteligenca in singularnost, ki bi v teoriji lahko privedli k strojni inteligenci, ki bi bila na številnih področjih močnejša od ljudi; poudarja, da obstajajo pomisleki o tem, ali je to hipotetično umetno inteligenco v okviru naših tehnologij in naravnih zakonov sploh mogoče doseči; kljub temu meni, da morajo zakonodajalci obravnavati tveganja, ki jih trenutno predstavlja sprejemanje odločitev na podlagi umetne inteligence, saj je dokazano jasno, da je škodljive učinke, kot sta rasna in spolna diskriminacija, že mogoče pripisati določenim primerom, v katerih je bila umetna inteligenca uvedena brez zaščitnih ukrepov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da ima večina sistemov umetne inteligence, ki se trenutno uporabljajo, nizko tveganja; pri tem se na primer sklicuje na samodejno prevajanje, t. i. stroje Eureka, stroje za igranje iger in robote, ki izvajajo ponavljajoče se proizvodne procese; ugotavlja, da je nekatere primere uporabe mogoče opredeliti kot tvegane in da so za takšne primere potrebni regulativni ukrepi in učinkoviti zaščitni ukrepi, če ti še niso vzpostavljeni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | spodbuja javno razpravo o tem, kako raziskati ogromen potencial umetne inteligence, ki je osnovan na temeljnih evropskih vrednotah, načelih preglednosti, razložljivosti, pravičnosti, odgovornosti in verodostojnosti ter načelu, da bi morala biti umetna inteligenca in robotika osredotočena na človeka in ju je treba razvijati tako, da bosta dopolnjevali človekove dejavnosti; poudarja, da lahko umetna inteligenca zagotavlja koristi kot orodje za uporabnike in strokovnjake na številnih področjih človeškega življenja, od trajnostnosti do zdravstvenega varstva, ne da bi pri tem ogrozila zmožnost ljudi, da delujejo in svobodno odločajo; poudarja, da bi bilo treba dogovorjena etična načela in zahteve za umetno inteligenco operacionalizirati na vseh področjih uporabe umetne inteligence, in sicer s potrebnimi zaščitnimi ukrepi, ki bodo povečali zaupanje državljanov in jim omogočili, da sprejmejo prednosti umetne inteligence; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da se lahko stopnja tveganja posamezne aplikacije umetne inteligence znatno razlikuje glede na verjetnost in resnost škode; zato poudarja, da bi bilo treba pravne zahteve ustrezno prilagoditi v skladu s pristopom, ki temelji na tveganju, in ustrezno upoštevati previdnostno načelo, kadar je to upravičeno; poudarja, da so v takih trenutnih ali prihodnjih primerih, ko sistemi umetne inteligence v določenem primeru uporabe predstavljajo veliko tveganje za temeljne in človekove pravice, potrebni popoln človeški nadzor in regulativni ukrepi ter da morajo glede na hitrost tehnološkega razvoja regulativni sistemi umetne inteligence z visokim tveganjem biti prilagodljiv in usmerjeni v prihodnost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponazarja, da je v tem poročilu poglobljeno obravnavanih šest študij primerov na področju umetne inteligence in so navedene priložnosti, ki jih ponuja umetna inteligenca na vsakem od področij, tveganja, ki zahtevajo razmislek, in ovire, ki Evropi preprečujejo, da bi popolnoma izkoristili prednosti umetne inteligence; poudarja, da omenjene študije primerov predstavljajo nekatere najpomembnejše vrste trenutne uporabe umetne inteligence in hkrati zadevajo nekatere glavne teme z javnih predstavitev, ki jih je v svojem mandatu organiziral posebni odbor AIDA, tj. zdravje, zeleni dogovor, zunanjo politiko in varnost, konkurenčnost, prihodnost demokracije ter trg dela; |
| --- | --- |

20.

a)   Umetna inteligenca in zdravje

| 21. | meni, da lahko metodološka analiza velikih količin podatkov, tudi s pomočjo umetne inteligence, omogoči nove rešitve ali izboljša obstoječe tehnike v zdravstvenem sektorju, ki bi lahko močno pospešile znanstvene raziskave, rešile človeška življenja in izboljšale oskrbo pacientov z inovativnim zdravljenjem in boljšim diagnosticiranjem ter omogočanjem spodbudnega okolja za zdrav način življenja; poudarja, da lahko sistemi umetne inteligence prispevajo tudi k dostopnosti, odpornosti in vzdržnosti zdravstvenih sistemov, hkrati pa zagotavljajo konkurenčno prednost evropskemu sektorju IKT in zdravstvenemu sektorju, če se tveganja, povezana z njima, ustrezno obvladujejo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da bi morala uporaba umetne inteligence v zdravstvenem sektorju temeljiti na strogih etičnih zahtevah, kot so pravičen dostop do zdravstvenega varstva, zasebnost, odgovornost, preglednost, razložljivost, zanesljivost, vključenost in reprezentativnost naborov podatkov ter stalni človeški nadzor; poudarja, da bi bilo treba pri načrtovanju sistemov, ki temeljijo na umetni inteligenci, upoštevati tveganje neustrezne dodelitve sredstev posameznikom na podlagi napačne ali pristranske kategorizacije, prednostnega razvrščanja ali nedelujoče tehnologije, kar bi privedlo do napačne diagnoze, slabega zdravljenja ali pa sploh do odsotnosti zdravljenja; meni, da bi morali najvišji etični standardi veljati za vse aplikacije zdravstvenega varstva in da bi bilo treba etična pravila določiti v zelo zgodnji fazi njihovega razvoja in zasnove, tj. načelo vgrajene etike; poudarja, da lahko avtomatizirano sprejemanje odločitev na področju zdravstvenih aplikacij pomeni tveganje za dobro počutje pacientov in temeljne pravice, ter poudarja, da mora imeti umetna inteligenca podporno vlogo v zdravstvenem varstvu, kjer bi bilo treba vedno ohraniti strokovni človeški nadzor; poziva, da umetna inteligenca pri medicinskih diagnozah v javnih zdravstvenih sistemih vzdržuje odnos med pacientom in zdravnikom in da je vedno v skladu s Hipokratovo prisego; vendar ugotavlja, da umetna inteligenca izboljšuje natančnost presejalnih pregledov in že v več primerih prekaša zdravniške diagnoze; meni, da obstoječi okviri odgovornosti ne zagotavljajo zadostne pravne varnosti in ne zagotavljajo pravice pacientov do odškodnine v primeru napačne diagnoze in nepravilnega zdravljenja z umetno inteligenco; v zvezi s tem pozdravlja prihodnji zakonodajni predlog o odgovornosti na področju umetne inteligence; ugotavlja, da je pomembno zaščititi zdravstvene delavce kot uporabnike sistemov umetne inteligence in paciente kot končne prejemnike ter jim zagotoviti zadostne in pregledne informacije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da se rešitve, ki temeljijo na umetni inteligenci, že uporabljajo ali preizkušajo v kliničnih okoljih, da bi podprli diagnosticiranje, prognozo, zdravljenje in vključevanje pacientov, s čimer bi pospešili in izboljšali zdravljenje ter zmanjšali nepotrebne posege; poleg tega ugotavlja, da lahko umetna inteligenca izboljša personalizirano medicino in oskrbo pacientov; ugotavlja, da se umetna inteligenca trenutno uporablja na številnih zdravstvenih področjih, vključno z javnim zdravjem, storitvami oskrbe, samooskrbo in zdravstvenimi sistemi; ugotavlja, da podatki igrajo pomembno vlogo; ugotavlja, da obstajajo obetavne aplikacije za umetno inteligenco pri pridobivanju informacij iz slik in drugih medicinskih naprav kot vhodnih podatkov za kasnejšo analizo, in ugotavlja, da se pričakuje, da bodo algoritmi globokega učenja prinesli tudi kvantitativni preskok pri številnih kliničnih nalogah; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je mogoče tehnologije umetne inteligence uporabiti za raziskave, razvoj in množično proizvodnjo zdravil ter pospešiti razvoj novih zdravil, zdravljenj in cepiv z nižjimi stroški; ugotavlja, da lahko umetna inteligenca pomaga napovedati izid odzivov na zdravljenje in omogoči zdravnikom, da prilagodijo terapevtske strategije posameznim genetskim ali fiziološkim značilnostim z vse večjo stopnjo natančnosti, če temeljijo na visokokakovostnih podatkih in zanesljivih predpostavkah, s čimer se poveča učinkovitost preventivnega zdravljenja, pod pogojem, da so izpolnjene vse etične zahteve glede strokovnega nadzora nad kliničnim preverjanjem umetne inteligence, zasebnosti, varstva podatkov in informirane privolitve; ugotavlja, da je mogoče velepodatke na področju zdravja analizirati s pomočjo umetne inteligence, da bi pospešili njihovo obdelavo; poudarja, da je pomembno zagotoviti, da je visokozmogljivostno računalništvo interoperabilno z umetno inteligenco, saj so glavni gospodarski sektorji, vključno s proizvodnjo, zdravstvenim varstvom in farmacevtsko industrijo, odvisni od visokozmogljivostnega računalništva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da bi lahko rešitve, ki temeljijo na umetni inteligenci, omogočile prilagajanje zdravljenja in razvoj zdravil posebnim potrebam pacientov ter izboljšale sodelovanje z deležniki in udeleženci v zdravstvenem sistemu; meni, da umetna inteligenca in dostop do ustreznih, posodobljenih in visokokakovostnih anonimiziranih in reprezentativnih naborov podatkov v skladu s pravili EU o varstvu osebnih podatkov pomaga zdravstvenim delavcem pri zagotavljanju boljše oskrbe pacientov ter bolj individualiziranih povratnih informacij, smernic in podpore, s čimer se spodbuja varnost pacientov in povečuje učinkovitost zdravljenja; poudarja, da je to lahko še posebej koristno pri izbiri in ocenjevanju vse večjega obsega znanstvenih dognanj za pridobivanje ustreznih vpogledov za zdravstvene delavce; poudarja, da bi morali imeti državljani iz vseh držav članic možnost, da svoje zdravstvene podatke posredujejo izvajalcem zdravstvenega varstva in organom po lastni izbiri; v zvezi s tem poudarja, da je treba ustvariti spodbude za izpopolnjevanje, prekvalificiranje in usposabljanje delavcev v zdravstvenih poklicih; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da je boj proti COVID-19 pospešil raziskave in uvajanje novih tehnologij, zlasti aplikacij umetne inteligence, v prizadevanjih za boljše odkrivanje primerov, klinično oskrbo in raziskave terapevtikov, ter izpostavil koristnost umetne inteligence ter pomen financiranja in visokokakovostnih podatkov za učinkovito spremljanje in modeliranje širjenja izbruhov nalezljivih bolezni v skladu z zakonodajo o varstvu podatkov; vendar ugotavlja, da so izkušnje z uporabo umetne inteligence med pandemijo COVID-19 razkrile nekatere omejitve pri uporabi umetne inteligence v medicinski diagnostiki (26); |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja potencial sistemov umetne inteligence za razbremenitev zdravstvenih sistemov in zlasti zdravstvenih delavcev ter kot prispevek k rešitvam za zagotavljanje oskrbe za hitro starajoče se prebivalstvo v Evropi in po svetu ter za njegovo zaščito pred nevarnimi boleznimi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da lahko uporaba varnih in učinkovitih aplikacij umetne inteligence za upravne naloge, ki ne zahtevajo človeške dejavnosti, zdravstvenim delavcem prihrani veliko časa, ki ga lahko namesto tega namenijo stikom s pacienti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da lahko aplikacije za zdravje potrošnikov, ki temeljijo na umetni inteligenci, pomagajo spremljati zdravstveno stanje posameznika prek vsakodnevnih naprav, kot so pametni telefoni, kar uporabnikom omogoča prostovoljno zagotavljanje podatkov, ki so lahko podlaga za zgodnje opozarjanje v zvezi z življenjsko nevarnimi boleznimi, kot so možganska kap ali zastoj srca; poudarja, da lahko aplikacije v zdravstvu, ki temeljijo na umetni inteligenci, tudi spodbujajo zdravo vedenje in krepijo odgovorno skrb za lastno zdravje, tako da pacientom nudijo dodatna sredstva za spremljanje lastnega zdravja in življenjskega sloga ter izboljšajo natančnost medicinskih preiskav s strani zdravstvenih delavcev; vendar opozarja na posebno občutljivost osebnih zdravstvenih podatkov in v zvezi s tem na tveganje kršitev ali zlorab podatkov ter poudarja, da morajo za vsako zdravstveno aplikacijo veljati visoki standardi kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je umetna inteligenca v zdravstvenem sektorju še posebej odvisna od velike količine osebnih podatkov ter njihove izmenjave, visoke kakovosti podatkov, njihove dostopnosti in interoperabilnosti, da bi sprostila ves potencial umetne inteligence in zdravja; poudarja, da je treba olajšati povezovanje elektronskih zdravstvenih zapisov s sistemi za e-predpisovanje zdravil, tako da lahko zdravstveni delavci, ki sodelujejo pri oskrbi bolnikov, dostopajo do potrebnih informacij o pacientu, če ta s tem soglaša; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja vzpostavitev evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora za zbiranje zelo kakovostnih podatkov za uporabo v zdravstvenem sektorju; meni, da bi medsebojno povezovanje in interoperabilnost infrastrukture visokozmogljivostnega računalništva z evropskim zdravstvenim podatkovnim prostorom zagotovila razpoložljivost obsežnih, visokokakovostnih naborov zdravstvenih podatkov, ki so pomembni za raziskave in zdravljenje stanj, zlasti redkih bolezni in boleznih pri otrocih; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je treba vzpostaviti zaupanje s spodbujanjem interoperabilnosti in večjega sodelovanja med različnimi zdravstvenimi delavci, ki oskrbujejo iste paciente; poudarja, da je treba zdravstvenim delavcem ponuditi usposabljanje o tehnikah in pristopih umetne inteligence; poudarja, da se je treba boriti proti nezaupanju, na primer z izkoriščanjem celotnega potenciala anonimizacije in psevdonimizacije podatkov, ter bolje obveščati državljane, zdravstvene delavce in nosilce odločanja o uporabi, koristih in tveganjih umetne inteligence na področju zdravja, pa tudi razvijalce umetne inteligence o izzivih in tveganjih obdelave občutljivih podatkov na tem področju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poleg tega meni, da so za spodbujanje ekosistema zaupanja med državljani in ustrezno zaščito zdravstvenih podatkov pred morebitnimi zlorabami in nezakonitim dostopom potrebni zavezujoči in visoki etični in pravni standardi ter izvršljiva pravna sredstva; se strinja s Komisijo, da bi morali državljani imeti varen dostop do celovitega elektronskega zdravstvenega zapisa o njihovem zdravju in bi morali ohraniti nadzor nad osebnimi podatki o svojem zdravju in možnost posredovanja teh podatkov pooblaščenim tretjim osebam, hkrati pa zagotoviti učinkovito varstvo osebnih podatkov in močno kibernetsko varnost; poudarja, da bi bilo treba prepovedati nepooblaščen dostop in razširjanje ter da je treba zagotoviti varstvo osebnih podatkov pacientov v skladu z zakonodajo o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | v zvezi s tem poudarja tveganje pristranskih odločitev, ki vodijo v diskriminacijo in kršitve človekovih pravic; zato poudarja, da je treba nepristransko preverjati uporabljene algoritme in nabore podatkov ter spodbujati nadaljnje raziskave metod in pristranskosti v usposobljenih sistemih umetne inteligence, da bi se izognili neetičnim in diskriminatornim sklepom na področju podatkov o zdravju ljudi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je za premagovanje izzivov, kot sta pravna negotovost in pomanjkanje sodelovanja v zdravstvenem sektorju, potrebna učinkovita in enotna uporaba splošne uredbe o varstvu podatkov po vsej EU; poudarja, da takšni izzivi v nekaterih primerih vodijo do zamud pri znanstvenih odkritjih in birokracije pri zdravstvenih raziskavah; poudarja, da bi lahko z vzpostavitvijo evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora, ki bi zagotavljal pravice pacientov in prenosljivost podatkov, okrepili sodelovanje in spodbudili izmenjavo podatkov za raziskave in inovacije v evropskem zdravstvenem sektorju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugotavlja, da lahko umetna inteligenca prispeva k hitremu napredku novih tehnologij, kot je slikanje možganov, ki se že veliko uporabljajo v medicini, hkrati pa predstavljajo veliko tveganje za človekov vpliv in uveljavljanje temeljnih pravic, ne da bi bilo potrebno soglasje; je zaskrbljen zaradi pomanjkanja zakonodaje o nevroloških podatkih in meni, da bi si morala EU prizadevati postati vodilna v svetu pri razvoju varnih nevroloških tehnologij; |
| --- | --- |

36.

b)   Umetna inteligenca in zeleni dogovor

| 37. | poudarja, da sta ključni prednostni področji Komisije v prihodnjih letih Evropa, pripravljena na digitalno dobo, in zeleni dogovor; poudarja, da je treba poskrbeti, da bo digitalni prehod prispeval k doseganju trajnostnega razvoja in spodbujal zeleni prehod; meni, da je treba za to pospešiti razvoj inovacij, združljivih s podnebnimi cilji in okoljskimi standardi EU; poudarja, da lahko aplikacije umetne inteligence prinesejo okoljske in gospodarske koristi ter povečajo zmogljivosti predvidevanja, ki prispevajo k boju proti podnebnim spremembam, doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora in uresničitvi cilja, da Evropa do leta 2050 postane prva podnebno nevtralna celina; meni, da bi lahko z uporabo umetne inteligence do leta 2030 zmanjšali emisije toplogrednih plinov na svetovni ravni za do 4 % (27); meni, da bi lahko po nekaterih ocenah tehnologije IKT zmanjšale emisije toplogrednih plinov v obsegu, ki je desetkrat večji kot njihov lastni odtis, (28) vendar priznava, da so za to potrebne preudarne odločitve o zasnovi in regulativni ukrepi; hkrati opozarja, da ima lahko vse večja poraba energije pri shranjevanju velikih naborov podatkov, potrebnih za usposabljanje sistemov umetne inteligence, tudi negativen učinek; opozarja, da podatkovni promet in infrastruktura IKT danes porabita približno 7 % svetovne električne energije, ta delež pa naj bi se brez ustreznih zaščitnih ukrepov do leta 2030 povečal na 13 %; dodaja, da lahko k temu negativnemu učinku prispeva tudi intenzivna uporaba surovin za izdelavo mikroprocesorjev in visokotehnoloških naprav, ki uporabljajo umetno inteligenco; poudarja, da je treba za to, da bo pozitiven odtis umetne inteligence velik, hkrati pa njen okoljski in podnebni odtis majhen, obravnavati te neposredne in posredne negativne vplive na okolje, sistemi umetne inteligence pa morajo biti zasnovani tako, da spodbujajo trajnostno porabo, omejujejo uporabo virov in porabo energije, preprečujejo nepotrebne postopke predelave in preprečujejo škodo za okolje; poudarja, da za obravnavanje vpliva sektorja IKT na okolje potrebujemo ustrezne informacije in podatke; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je zaskrbljen, ker je samo šest držav članic v prizadevanjih za doseganje ciljev zelenega dogovora v središče postavilo uporabo aplikacij umetne inteligence; meni, da lahko umetno inteligenco uporabljamo za zbiranje in organizacijo podatkov, pomembnih za okoljsko načrtovanje, odločanje in upravljanje ter spremljanje napredka okoljskih politik, na primer za čistejši zrak, kjer lahko aplikacije umetne inteligence spremljajo onesnaževanje in opozarjajo na nevarnosti; poudarja, da bi se lahko tovrstne rešitve na podlagi umetne inteligence in digitalne tehnologije uporabljale v več sektorjih, da bi razširili z viri gospodarne rešitve; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da so sistemi, ki temeljijo na umetni inteligenci, pomembni pri razvoju pametnih mest in vasi, saj se z njimi optimizira raba virov in poveča odpornost infrastrukture, in sicer tudi na podlagi napovedovanja in zmanjševanja prometa, pametnega upravljanja energije, nujne pomoči in odpadkov, kot že lahko opazimo v več mestih in občinah po vsej EU; poudarja, da lahko na umetni inteligenci temelječe rešitve nadalje pripomorejo k načrtovanju arhitekturnih, gradbenih in inženirskih procesov ter zmanjšanju emisij, časa gradnje, stroškov in odpadkov, ki so povezani z njimi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da energetski prehod ne bo mogoč brez digitalizacije; poudarja, da lahko sistemi umetne inteligence spremljajo, optimizirajo in zmanjšajo porabo in proizvodnjo energije ter pomagajo pri vključevanju energije iz obnovljivih virov v obstoječa omrežja električne energije; poudarja, da lahko pametni števci, učinkovita razsvetljava, računalništvo v oblaku in porazdeljena programska oprema skupaj s komponento umetne inteligence preoblikujejo vzorce porabe energije in spodbujajo odgovorno uporabo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je zaradi vse bolj zapletenega sistema energetskega prehoda, za katerega so značilne večja proizvodnja iz obnovljivih virov, ki je lahko nezanesljiva, in spremembe pri uravnavanju obremenitev, za zanesljivo oskrbo z energijo potreben vse bolj avtomatiziran nadzor; poudarja, da lahko umetna inteligenca prispeva k zanesljivosti oskrbe, zlasti pri upravljanju, spremljanju, vzdrževanju in nadzoru vodnih, plinskih in električnih omrežij; hkrati opozarja, da bodo z omrežnimi tehnologijami, okrepljenimi z umetno inteligenco, uvedeni milijoni inteligentnih komponent s skupnimi ranljivostmi in da bodo zato energetska omrežja izpostavljena napadu na številnih točkah, kritična infrastruktura pa bo bolj ranljiva, če ne bodo uvedeni ustrezni ukrepi za kibernetsko varnost; meni, da so za pametna omrežja potrebne dodatne naložbe in raziskave; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da bi umetna inteligenca in druge digitalne aplikacije za mobilnost in prevoz lahko zmanjšale prometne tokove in izboljšale varnost v cestnem prometu, tudi s povečanjem učinkovitosti prevoznih sistemov; poudarja, da lahko umetna inteligenca prispeva k zasnovi in upravljanju energije energijsko učinkovitih vozil; poudarja, da so se možnosti za storitve prevoza, ki temeljijo na aplikacijah, ter za skupno vožnjo in souporabo avtomobilov znatno povečale in da se umetna inteligenca pri teh storitvah mobilnosti pogosto uporablja za učinkovito načrtovanje poti in izbiro prevzemnih točk; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da ima lahko umetna inteligenca preobrazbeno vlogo v kmetijskem sektorju, saj podpira razvoj novih metod pridelovanja, vključno z napovedovanjem pridelka in upravljanjem kmetijskih virov; poudarja, da je kmetijstvo ključni sektor, v katerem lahko umetna inteligenca pripomore k zmanjšanju emisij in uporabe pesticidov, gnojil, kemikalij in vode, tako da se natančno določijo njihove potrebne količine in skrči površina, na kateri se uporabljajo; nadalje poudarja, da lahko umetna inteligenca pomaga obnoviti biotsko raznovrstnost s spremljanjem ogroženih vrst in dejavnosti, ki povzročajo krčenje gozdov; poudarja, da je treba oblikovati smernice za uvajanje in standardizirane metodologije ocenjevanja, da bi podprli „zeleno umetno inteligenco“ na področjih, kot so pametna omrežja, precizno kmetovanje ter pametna in trajnostna mesta ter skupnosti; meni, da lahko umetna inteligenca v obliki preciznega kmetovanja optimizira proizvodnjo hrane na kmetijah in širše gospodarjenje z zemljišči, in sicer z izboljšanjem načrtovanja rabe zemljišč, napovedovanjem sprememb v rabi zemljišč in spremljanjem zdravja poljščin, ima pa tudi potencial, da spremeni potek napovedanih ekstremnih vremenskih pojavov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da lahko umetna inteligenca prispeva h krožnemu gospodarstvu, tako da povečuje učinkovitost proizvodnje, potrošnje in recikliranja ter ravnanje, gospodarno z viri, poleg tega pa povečuje preglednost uporabe materialov, na primer v zvezi z etičnim pridobivanjem surovin in zmanjšanjem količine odpadkov; poudarja, da bi lahko umetna inteligenca podjetjem omogočila boljši vpogled v emisije, ki jih proizvajajo, tudi vzdolž vrednostne verige, s čimer bi pripomogla k prilagajanju in doseganju individualnih ciljev zmanjšanja emisij; poudarja, da lahko digitalna orodja podjetjem pomagajo pri izvajanju potrebnih korakov za bolj trajnostno delovanje, kar zlasti velja za mala in srednja podjetja, ki morda za to sicer ne bi imela sredstev; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da umetne inteligence trenutno ni mogoče uporabljati za celovito merjenje vplivov na okolje; meni, da je potrebnih več študij o vlogi umetne inteligence pri zmanjševanju vplivov na okolje; poudarja, da je za boljše razumevanje te problematike in večji napredek na podlagi rešitev, ki jih ponuja umetna inteligenca, potrebnih več okoljskih podatkov; izpostavlja, da bi se z uporabo umetne inteligence za sistematično povezovanje podatkov o emisijah CO2 s podatki o vzorcih proizvodnje in potrošnje, dobavnih verigah in logističnih poteh lahko zaznavale dejavnosti, ki imajo pozitiven oziroma negativen vpliv; |
| --- | --- |

45.

c)   Zunanja politika in varnostna razsežnost umetne inteligence

| 46. | ponovno poudarja, da si EU prizadeva za svetovni sporazum o skupnih standardih za odgovorno uporabo umetne inteligence, ki je bistvenega pomena; vendar načeloma meni, da lahko podobno misleče demokracije sodelujejo pri skupnem oblikovanju mednarodne razprave o okviru za umetno inteligenco, pri kateri se bodo spoštovale človekove pravice in pravna država, ter pri oblikovanju nekaterih skupnih norm in načel, tehničnih in etičnih standardov ter smernic za odgovorno ravnanje držav, zlasti pod okriljem medvladnih organizacij, kot sta OZN in OECD, ter tako na mednarodni ravni spodbujajo multilateralizem, trajnostni razvoj, interoperabilnost in izmenjavo podatkov; podpira delo odprte delovne skupine OZN za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo in mednarodno varnost; poudarja, da so ukrepi za utrjevanje zaupanja bistveni za krepitev dialoga in zaupanja; zato poziva k večji preglednosti pri uporabi umetne inteligence, da bi zagotovili večjo odgovornost; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja nedavne večstranske pobude za oblikovanje smernic in standardov za etično odgovorno uporabo umetne inteligence, kot so načela OECD o umetni inteligenci, svetovno partnerstvo za umetno inteligenco, priporočilo Unesca o etiki umetne inteligence, svetovni vrh o umetni inteligenci, priporočila Sveta Evrope za morebitni pravni okvir za umetno inteligenco in Unicefove smernice o politiki umetne inteligence za otroke; pozdravlja prizadevanja na mednarodni ravni za določitev standardov o umetni inteligenci in napredek pri oblikovanju standardov o vidikih upravljanja umetne inteligence, ki poteka pri Mednarodni organizaciji za standardizacijo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poleg tega pozdravlja ustanovitev in začetek delovanja Sveta EU-ZDA za trgovino in tehnologijo; pozdravlja izid prvega srečanja tega sveta v Pittsburghu; meni, da je svet potencialni forum za splošno usklajevanje med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike za določitev splošnih pravil za umetno inteligenco in splošnih tehnoloških standardov, ki bodo varovali naše skupne vrednote, da bi spodbujali skupne naložbe, raziskave in razvoj ter da bi se pri političnem usklajevanju v mednarodnih institucijah zbližali glede vprašanj, povezanih s tehnologijo in umetno inteligenco; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da ima EU lahko ključno vlogo pri določanju svetovnih standardov, saj je v svetu prva večja organizacija, ki je uvedla zakonodajo o umetni inteligenci; poudarja, da bi lahko Evropa na podlagi pravnega okvira Unije za umetno inteligenco v tem sektorju postala vodilna v svetu, zato bi bilo treba ta okvir uveljavljati po vsem svetu, in sicer s sodelovanjem z vsemi mednarodnimi partnerji in hkrati z nadaljevanjem kritičnega in etično zasnovanega dialoga s tretjimi državami, ki imajo na področju umetne inteligence vzpostavljene drugačne modele upravljanja in standarde; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ugotavlja, da je kitajska vlada v okviru pobude En pas, ena pot podpisala sporazume o standardih in sodelovanju z 52 državami; opozarja, da je kitajski aktivizem na področju standardov izziv za EU, saj več teh standardov, tudi v zvezi s tehnologijami umetne inteligence, zlasti pa na področju vladnega nadzora in individualnih svoboščin, ni v skladu s spoštovanjem človekovih pravic in z vrednotami EU; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da tehnologije umetne inteligence, zlasti tiste, ki niso bile zasnovane in razvite z vzpostavljenimi izrecnimi postopki nadzora ter se neustrezno in brez nadzora uporabljajo v vojaških poveljniških štabih ali objektih za izstreljevanje raket, prinašajo posebno velika tveganja in bi lahko zaostrile avtomatizirano povzročen vzajemni konflikt; |
| --- | --- |

51.

| 52. | se zaveda, da je uporaba sistemov umetne inteligence na področju obrambe korenito spreminja vojaške operacije, in sicer z analizo podatkov, zmožnostjo, da v večjem obsegu pokaže zapletenost razmer, s potencialom za večjo natančnost ciljanja, z optimizacijo logistike in udeležbo v oboroženih spopadih z manjšim tveganjem fizične škode za civilno prebivalstvo in lastno vojaško osebje, pa tudi z uporabo podatkov za oblikovanje načinov delovanja, kot so vojne igre; vendar opozarja, da bi se lahko zaradi tega znižal prag za uporabo sile in da bi tako bilo konfliktov več; meni, da stroji in roboti ne morejo sprejemati človeških odločitev, pri katerih se upoštevajo pravna načela razlikovanja, sorazmernosti in previdnosti; meni tudi, da bi morali imeti ljudje nadzor nad odločitvijo o namestitvi in uporabi orožja ter ostati odgovorni za uporabo smrtonosne sile in odločitve o življenju in smrti; meni, da bi morali za orožne sisteme, ki temeljijo na umetni inteligenci, veljati svetovni standardi in mednarodni etični kodeks ravnanja, na katerih bi moralo temeljiti uvajanje tehnologij umetne inteligence v vojaške operacije, pri čemer bi bilo treba v celoti spoštovati mednarodno humanitarno pravo in pravo človekovih pravic ter pravo in vrednote Unije; |
| --- | --- |

52.

| 53. | je zaskrbljen, ker v nekaterih državah potekajo vojaške raziskave in tehnološki razvoj v zvezi s smrtonosnimi avtonomnimi orožnimi sistemi brez dejanskega človeškega nadzora; ugotavlja, da se takšni smrtonosni avtonomnimi orožni sistemi že uporabljajo v vojaških spopadih; opozarja, da je Parlament večkrat pozval k mednarodni prepovedi razvoja, proizvodnje in uporabe smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemov ter k začetku učinkovitih pogajanj o njihovi prepovedi; poudarja, da sistemom, ki temeljijo na umetni inteligenci, v nobenem primeru ne sme biti dovoljeno, da nadomestijo človeško odločanje na podlagi pravnih načela razlikovanja, sorazmernosti in previdnosti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zlasti ugotavlja, da se lahko tehnologija umetne inteligence uporablja tudi kot sredstvo za različne oblike hibridnega vojskovanja in zunanjega vmešavanja; poudarja, da bi se lahko na primer uporabila za sprožitev kampanje dezinformacij z uporabo botov ali lažnih računov na družbenih medijih, za izkoriščanje soodvisnosti kot orožja z zbiranjem dragocenih informacij ali onemogočanjem dostopa do omrežja nasprotnikom, za ustvarjanje motenj v gospodarskih in finančnih sistemih drugih držav, za poseganje v politično razpravo in dajanjem prednosti ekstremističnim skupinam ali za manipuliranje volitev, da bi destabilizirali demokratične sisteme; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da bi lahko tehnologije umetne inteligence vključevale tudi zlonamerno inteligentno programsko opremo, krajo identitete, zastrupljanje podatkov ali druge oblike sovražnega strojnega učenja, zaradi katerih bi drugi sistemi umetne inteligence napačno razlagali vhodne podatke; zlasti opozarja na širjenje globokih ponaredkov, vključno z videoposnetki, ki ne pomenijo nujno kibernetskih napadov, temveč povzročajo dvome o pristnosti vseh digitalnih vsebin, zato jim je treba nameniti posebno pozornost in zahtevati preglednost v zvezi z njimi; opozarja, da bi globoki ponaredki lahko prispevali k večjemu nezaupanju javnosti v umetno inteligenco, pa tudi k globlji družbeno-politični polarizaciji v naših družbah; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da je uporaba sistemov umetne inteligence v znatnem delu ključne kritične infrastrukture, kot so energetska in prometna omrežja, vesoljski sektor, prehranska veriga, bančna in finančna infrastruktura ter bolnišnične zmogljivosti, ustvarila nove šibke točke, ki zahtevajo odločne ukrepe na področju kibernetske varnosti, da bi preprečili grožnje; v zvezi s tem poudarja, da je sodelovanje, izmenjava informacij in ukrepanje tako na ravni EU kot med državami članicami izjemno pomembno; poudarja, da je pomembno tudi spodbujati odpornost kritičnih subjektov na hibridne grožnje; |
| --- | --- |

56.

| 57. | svari, da lahko umetna inteligenca zaradi svoje zmogljivosti povzroči varnostno tveganje tudi zato, ker lahko spodbudi ljudi, da ji bodo zaupali bolj kot lastni presoji; ugotavlja, da uporaba pristopa človeka v zanki kot korektivnega mehanizma v vseh primerih ni izvedljiva; ugotavlja, da so poskusi pokazali, da se zato lahko stopnja avtonomije umetne inteligence dvigne nad raven podporne vloge, za katero je bila prvotno zasnovana, zaradi česar ljudje ne izkoristijo priložnosti za pridobivanje izkušenj niti ne izpopolnijo svojih spretnosti in znanja v zvezi s sistemi umetne inteligence; zato poudarja, da so zato, da bi odpravili takšno pristranskost pri avtomatizaciji, v sistemih umetne inteligence z visokim tveganjem potrebni vgrajena varnost in dejanski človeški nadzor na podlagi ustreznega usposabljanja, pa tudi ustrezni zaščitni ukrepi za varnost in zasebnost; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vendar poudarja, da se lahko umetna inteligenca uporablja za napovedovanje izpadov električne energije in zelo natančno ugotavljanje potreb po vzdrževanju; dodaja, da se lahko uporablja za sintezo velikih količin podatkov na podlagi avtomatiziranega črpanja ali klasifikacije podatkov in za odkrivanje posebnih vzorcev; poudarja, da bi ti elementi omogočili boljše napovedovanje in oceno stopnje nevarnosti in ranljivosti sistemov, hitrejše postopke odločanja, izboljšano odzivnost in učinkovitejše varovanje končnih naprav; |
| --- | --- |

58.

| 59. | zlasti poudarja, da bi lahko organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj s tehnologijo umetne inteligence odkrivali kriminalne dejavnosti, in proti njim ukrepali; poudarja pa, da so pri delovanju teh organov na podlagi umetne inteligence potrebni polno spoštovanje temeljnih pravic, strog demokratični nadzor, jasna pravila o preglednosti, močno informacijska infrastruktura, človeški nadzor, visoko usposobljeni delavci ter dostop do ustreznih in visokokakovostnih podatkov; |
| --- | --- |

59.

d)   Umetna inteligenca in konkurenčnost

| 60. | ugotavlja, da bodo do leta 2030 proizvodi in storitve v vrednostni verigi medsebojno povezani, v večini proizvodnih procesov in poslovnih modelov pa bosta imeli pomembno vlogo umetna inteligenca in robotika; poudarja, da so pri razvoju industrijskih ekosistemov umetne inteligence izredno pomembne temeljne raziskave, pa tudi znatne naložbe v napredovanje digitalne javne uprave in nadgraditev digitalne infrastrukture; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ugotavlja, da kljub precejšnjemu povečanju tveganega kapitala in drugega financiranja za zgodnje faze v preteklih dveh letih več evropskih panog pri sredstvih še vedno zaostaja, pa tudi raven finančnih sredstev v EU še vedno ne zadošča in bi jo bilo treba močno zvišati, da bi ujeli dinamiko vodilnih umetnointeligenčnih ekosistemov, kot so v Silicijevi dolini in drugod; želi poudariti, da inovacijski ekosistem EU tvorijo svojevrstne grozdne strukture, kar se razlikuje od centraliziranih (in državno podprtih) inovacijskih ekosistemov; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da lahko umetna inteligenca revolucionarno spremeni konkurenčnost unijskih gospodarskih panog in da lahko poveča produktivnost, pospeši inovacije ter pomaga izboljšati proizvodne procese in dobiti pregled nad odpornostjo evropskih dobavnih verig; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opozarja na tveganje, da bi se dobavne verige zaradi gospodarskega ločevanja ali katastrofalnih dogodkov (kot so pandemije ali pojavi zaradi podnebnih sprememb) prekinile ali pretrgale; poudarja, da lahko s pomočjo umetne inteligence zaznamo vzorce motenj v dobavnih verigah in podpremo napovedovalno vzdrževanje, kar bi podprlo diverzificiranje dobaviteljev; |
| --- | --- |

63.

| 64. | se zaveda, da so podjetja, ki so sprožala digitalne motnje, zaradi tega pogosto pobrala smetano in pridobila znaten tržni delež; je seznanjen z ugotovitvami nedavnih študij, da se bo ta vzorec verjetno še intenzivneje ponavljal, saj se podjetjem, ki uporabljajo umetno inteligenco, po navadi močno poveča konkurenčna prednost; je zaskrbljen zaradi tveganj tržne koncentracije, ki utegnejo nastati zaradi tega, kar pa škoduje malim, srednjim in zagonskim podjetjem; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da so ti obeti izrazito zaskrbljujoči, ker bodo največja uveljavljena tehnološka podjetja najverjetneje prevladovala tudi pri tehnologijah umetne inteligence in bi lahko postala vratarji za trge, obenem pa si prisvojila večino ustvarjene vrednosti; poudarja, da se podatki, ki so gonilo umetnointeligenčnega sektorja, v veliki večini zbirajo pri istih velikih tehnoloških podjetjih, ki uporabnikom ponujajo dostop do storitev v zameno za podatke in izpostavljenost oglasom, zato bi bil lahko njihov sedanji prevladujoči položaj na trgu že sam po sebi dejavnik nadaljnje prevlade na trgu; poudarja, da imajo ta podjetja sedež večinoma zunaj EU, vseeno pa jim uspe zajeti vrednost, ki jo ustvarjajo podatki njihovih evropskih strank, s čimer pridobijo konkurenčno prednost; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pozdravlja sporočilo Komisije, v katerem poziva, da bi posodobili pravila konkurence in jih ustrezno prilagodili digitalni dobi (29), poudarja pa tudi, da so pri zoperstavljanju tržnim koncentracijam, še preden do njih pride, izredno pomembni ukrepi ex ante, kamor sodi tudi akt o digitalnih trgih; poleg tega poudarja, da imata lahko pri reševanju te problematike precejšnjo vlogo standardizacija in regulativno sodelovanje, saj omogočata globalni razvoj proizvodov in storitev ne glede na njihovo fizično lokacijo; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da imajo mala in srednja ter zagonska podjetja kot glavnina vseh podjetij in pomemben vir inovacij osrednjo vlogo pri uvajanju tehnologij umetne inteligence v EU; ugotavlja pa, da obetavna umetnointeligenčna zagonska podjetja naletijo na precejšnje ovire za širitev v evropskem prostoru, ker digitalni enotni trg še ni povsem dokončan in ker so med državami članicami še vedno precejšnje razlike v predpisih, ali pa jih po širitvi pokupijo tehnološki giganti; obžaluje, da mala in srednja podjetja često težko pridejo do financiranja, se ubadajo z zapletenimi administrativnimi postopki ali pa jim primanjkuje ustreznih znanja in veščin ter nimajo dostopa do informacij; želi opomniti, da so organi EU za konkurenco v preteklosti večinoma dopustili, da so tuje družbe prevzemale evropska podjetja na področju umetne inteligence in robotike; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja, da bi se lahko z intenzivno uporabo algoritmov na enotnem trgu pojavila tudi popolnoma nova problematika, povezana z umetno inteligenco; ugotavlja, da bi lahko protimonopolni organi na primer težko dokazali dogovarjanje o cenah med umetnointeligenčnimi sistemi določanja cen; poudarja pa, da bi lahko tisti maloštevilni ponudniki umetne inteligence, ki že sodelujejo na delniškem trgu, pomenili sistemsko tveganje za finančne trge, na primer zaradi nedovoljenega dogovarjanja; poudarja, da je algoritemsko nedovoljeno dogovarjanje zelo težko prepoznati, saj umetnointeligenčnim sistemom ni treba komunicirati med seboj na tak način, kot pri tovrstnih nedovoljenih praksah počnejo ljudje, tako da bi bilo v tem primeru skoraj nemogoče dokazati namero nedovoljenega dogovarjanja; poudarja, da to pomeni tveganje za tržno stabilnost in da morajo zato unijski in nacionalni organi za konkurenco razviti ustrezne strategije in orodja; poleg tega poudarja, da vsesplošno razširjena uporaba algoritemskih modelov in sistemov trgovanja brez človeške interakcije pomeni sistemsko tveganje za finančne trge, saj so ti modeli in sistemi v preteklosti močno povečali tržna gibanja in se to utegne zgoditi še kdaj; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ugotavlja, da se večina podjetij na področju umetne inteligence v EU srečuje s pravno negotovostjo glede tega, kako naj brez tveganja in birokratskih ovir razvijajo svoje proizvode in storitve, saj se sedanja sektorska zakonodaja po eni strani prekriva, po drugi strani pa na področju umetne inteligence ni uveljavljenih standardov in norm; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja, da je umetna inteligenca za podjetja izziv tudi v smislu nadzora kakovosti in varstva potrošnikov; ugotavlja, da sta za zagotovitev, da bodo podjetja iz EU imela konkurenčno prednost, nujno potrebni preglednost in zanesljivost, saj bo od tega odvisno, ali bo trg sčasoma sprejel posamezni proizvod ali storitev; |
| --- | --- |

70.

| 71. | želi opomniti, da čeprav 26 % raziskovalnih publikacij visoke vrednosti o umetni inteligenci prihaja iz Evrope, to pri svetovnih prijaviteljih patentov s tega področja velja samo za štiri od tridesetih (13 %) in samo za 7 % podjetij, ki se ukvarjajo s patentiranjem umetne inteligence; |
| --- | --- |

71.

| 72. | meni, da treba zakonodajo EU o intelektualni lastnini harmonizirati in ter jasno in pregledno izvrševati, potreben pa je tudi uravnotežen, izvršljiv in predvidljiv okvir, ki bo evropskim podjetjem, zlasti malim, srednjim in zagonskim, omogočal, da ustrezno in enostavno zaščitijo intelektualno lastnino; |
| --- | --- |

72.

| 73. | je zaskrbljen, da mala in srednja podjetja le slabo varujejo intelektualno lastnino, saj pogosto niso poučena o svojih pravicah ali pa nimajo dovolj sredstev za njihovo varstvo; poudarja, kako pomembna je informiranost o varstvu intelektualne lastnine in seznanjenost s statističnimi podatki o tem pri malih in srednjih podjetjih, in pozdravlja prizadevanja na tem področju, na primer poenostavljene postopke registracije in nižje upravne pristojbine, pa tudi seznanjanje malih, srednjih in zagonskih podjetij z varstvom intelektualne lastnine in zagotavljanjem lažjega dostopa do njega; poudarja, da če želimo podjetjem EU pomagati varovati intelektualno lastnino na področju umetne inteligence, bi bilo treba okrepiti položaj EU kot svetovne določevalke standardov; poudarja, da mednarodna konkurenčnost in privlačnost izhajata iz močnega in odpornega enotnega trga, kar vključuje tudi varstvo in izvrševanje pravil intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

73.

| 74. | meni, da so podatkovna analitika ter dostop do neosebnih podatkov in njihova souporaba in ponovna uporaba že danes bistvenega pomena za mnoge proizvode in storitve, ki temeljijo na podatkih, a bodo pomembni tudi za razvoj in uvajanje prihodnjih sistemov umetne inteligence; poudarja, da doslej večina neosebnih podatkov, ustvarjenih v EU, ostaja neizkoriščenih, enotni trg podatkov pa se komaj razvija; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poudarja, da je olajšati dostop do podatkov in njihovo souporabo ter odprte standarde in odprtokodno tehnologijo, saj tudi to omogoča povečanje naložb in spodbuja inovacije na področju tehnologij umetne inteligence v EU; poudarja, da bi razvijalcem umetne inteligence prav prišle bolj harmonizirane razlage nacionalnih organov za varstvo podatkov ter smernice o mešanih podatkih in depersonalizacijskih tehnikah; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja, da ima lahko umetna inteligenca pomembno vlogo pri podpiranju izvrševalnih ukrepov evropskih in nacionalnih organov, zlasti na področju carine in nadzora trga; meni, da je mogoče z umetno inteligenco povečati učinkovitost in stroškovno učinkovitost trgovinskih in carinskih postopkov, tako da se poveča skladnost in zagotovi, da na enotni trg vstopajo le varni proizvodi; opozarja na primer sistema CARM kanadske carinske službe (Canada Border Services Agency Assessment and Revenue Management), s katerim je močno poenostavila uvozne in izvozne postopke in ki uporablja umetnointeligenčne kvalificirane ocene tveganja in racionalizirano digitalizirano upravljanje informacij, kar je zmanjšalo potrebo po dolgotrajnih inšpekcijskih pregledih; |
| --- | --- |

76.

e)   Umetna inteligenca in trg dela

| 77. | ugotavlja, da umetna inteligenca vse bolj vpliva na trg dela, delovno mesto in socialno področje ter da so učinki tehnoloških sprememb na delo in zaposlovanje večplastni; poudarja, da uporaba umetne inteligence na tem področju odpira več etičnih in pravnih izzivov ter izzivov, povezanih z zaposlovanjem; je zaskrbljen, da bi lahko digitalizacija na trgu dela privedla do reorganizacije delovne sile in morebitnega izginotja nekaterih delovnih sektorjev; meni, da bi lahko s sprejetjem umetne inteligence skupaj s potrebno podporno infrastrukturo, izobraževanjem in usposabljanjem povečali kapital in produktivnost dela, inovacije, trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja, da lahko umetna inteligenca sicer nadomesti nekatere delovne naloge, vključno s ponavljajočimi se, težkimi, delovno intenzivnimi ali nevarnimi opravili, lahko pa bi pripomogla tudi k izboljšanju znanj in spretnosti, zvišanju kakovosti dela in ustvarjanju novih delovnih mest z višjo dodano vrednostjo, kar bi pomenilo več časa za spodbudne naloge in poklicni razvoj; poudarja, da umetna inteligenca že nadomešča ali dopolnjuje ljudi pri sklopu nalog, nima pa zaznavnih obsežnejših skupnih posledic za trg dela (30); poudarja pa, da obstaja možnost za povečanje dohodkovne neenakosti, če bi se zaradi umetne inteligence povečal obseg visokokvalificiranih poklicev in bi začela nadomeščati nizkokvalificirane poklice; dodaja, da je treba vse gospodarske in socialne posledice tega ublažiti z ustreznimi ukrepi, raziskavami in predvidevanjem ter se nanje pripraviti z vlaganjem v preusposabljanje in izpopolnjevanje delovne sile s poudarkom na manj zastopanih skupinah, kot so ženske in manjšine, ki jih bo ta prehod verjetno najbolj prizadel, ter s spodbujanjem raznolikosti v vseh fazah razvoja sistemov umetne inteligence; je zaskrbljen, da bi lahko umetna inteligenca privedla do „razučevalnih“ oziroma „razusposabljalnih“ procesov ter ustvarila privzeto slabo plačano delo z majhno avtonomijo ter razširila netipično, prožno (oziroma priložnostno) delo; poudarja, da bi lahko algoritemsko upravljanje vodilo do neravnovesja moči med vodstvom in zaposlenimi ter do nejasnosti glede odločanja; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poudarja, da je uvajanje umetne inteligence tudi priložnost za pomembne kulturne spremembe v organizacijah, na primer izboljšano varnost na delovnem mestu, boljše ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem, pravico do odklopa ter učinkovitejše priložnosti za usposabljanje in za usmerjanje zaposlenih; v zvezi s tem opozarja na priporočila OECD, v katerih je poudarjeno, da bi avtomatizacija lahko pripomogla tudi k skrajšanju delovnega časa, s čimer bi se izboljšali življenjski pogoji in zdravje delavcev; meni, da bi lahko umetnointeligenčne aplikacije, ki opolnomočajo ljudi, ustvarile tudi nove zaposlitvene priložnosti, zlasti za tiste, ki so bili poprej zaradi fizičnih omejitev, kot so invalidnost ali življenjske okoliščine, prisiljeni opravljati zgolj manj kvalificirana delovna mesta; poudarja, da je treba s pomočjo umetne inteligence na delovnem mestu ljudem zagotoviti čas za kakovostnejše rezultate, ne pa zgolj povečevati delovno obremenitev; |
| --- | --- |

79.

| 80. | obsoja povečano uporabo umetnointeligenčnega nadzora na delovnem mestu, in to pogosto brez vednosti, kaj šele privolitve delavcev, zlasti v okviru dela na daljavo; meni, da ta praksa ne bi smela biti dovoljena, saj izredno zlorablja temeljno delavčevo pravico do zasebnosti, varstva podatkov in človekovega dostojanstva ter socialne in delavske pravice, poleg tega pa negativno vpliva na duševno zdravje delavcev zaradi velikega občutka vdiranja, njegovega splošnega ali neselektivnega delovanja in odsotnosti zaščitnih ukrepov za prizadete posameznike; |
| --- | --- |

80.

| 81. | je zaskrbljen, da podobno tveganje nadzora vlada tudi v šolskem okolju, saj se v šolah vse bolj uporabljajo sistemi umetne inteligence, kar ogroža temeljne pravice otrok; ugotavlja, da posledice, ki jih ima umetna inteligenca za zasebnost, varnost in zaščito otrok, segajo v širok spekter – vse od koristi, povezanih z zmožnostjo bolj specifičnega in natančnega razumevanja groženj, s katerimi se soočajo otroci, pa do tveganj v zvezi z nenamernimi kršitvami zasebnosti; poudarja, da je to treba zaradi pozitivnih in negativnih posledic za zasebnost, varnost in zaščito otrok temeljito preučiti in uvesti ustrezne zaščitne ukrepe; poudarja tudi, da je treba pri razvoju sistemov umetne inteligence posebno pozornost nameniti otrokom in jih zaščititi zaradi njihove izredno občutljive narave in posebne ranljivosti; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poudarja, da je treba posameznikom zagotoviti celovite programe za razvoj znanj in spretnosti v vseh življenjskih obdobjih, da bodo lahko ostali produktivni na nenehno razvijajočem se delovnem mestu in da ne bodo izključeni s trga dela; meni, da je bistvenega pomena prilagajanje delovne sile v smislu izobraževanja o umetni inteligenci, vseživljenjskega učenja in prekvalifikacije; poudarja, da so sedanji koncepti učenja in dela še vedno v preveliki meri opredeljeni s potrebami preddigitalnega sveta dela, zaradi česar se na trgu dela povečuje vrzel v znanjih in spretnostih in nastaja nov digitalni razkorak na škodo državljanov in podjetij, ki nimajo dostopa do varnega digitalnega prostora; poudarja, da digitalno opismenjevanje prispeva k doseganju ciljev trajnostnega razvoja, zlasti na področju izobraževanja, človeškega kapitala in infrastrukture; poudarja, da so zaradi covidne krize nastale nove oblike dela in učenja, ki bi jih lahko dodatno preučili; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poudarja, da mora Unija, če želi izkoristiti vse prednosti digitalizacije, rešiti vprašanje digitalne pismenosti in veščin za vse; meni, da je digitalna opismenjenost predpogoj za zaupanje državljanov in seznanjenost javnosti z učinki umetne inteligence; poudarja, da je treba v nacionalne izobraževalne sisteme vključiti osnovno usposabljanje na področju digitalnih znanj in spretnosti ter umetne inteligence; meni, da bi lahko uporaba in razvoj umetnointeligenčne tehnologije na področju manjšinskih jezikov spodbudila njihovo znanje in uporabo; poudarja, da več kot 70 % podjetij poroča, da pomanjkanje osebja z ustreznimi digitalnimi veščinami ter znanji in spretnostmi na področju umetne inteligence ovira naložbe; je zaskrbljen, da je bilo leta 2019 v EU 7,8 milijona strokovnjakov za IKT s predhodno letno stopnjo rasti 4,2 %, kar je veliko manj od 20 milijonov strokovnjakov, ki so potrebni za ključna področja, kot je analiza podatkov, kakor predvideva Komisija; |
| --- | --- |

83.

| 84. | je zaskrbljen zaradi ogromne razlike med spoloma na tem področju, saj je med strokovnjaki s področja IKT le šestina, med diplomanti s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike pa le tretjina žensk (31); z zaskrbljenostjo ugotavlja, da razlika med spoloma trdovratno vztraja, zlasti na področju zagonskih podjetij, tu je bilo leta 2019 namreč kar 92 od 100 USD, vloženih v evropska tehnološka podjetja, namenjenih ustanovitvenim ekipam, ki so jih sestavljali samo moški; priporoča ciljno usmerjene pobude za podporo ženskam na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, da bi odpravili splošno vrzel v znanjih in spretnostih v tem sektorju; poudarja, da ta vrzel neizogibno vodi do pristranskih algoritmov; poudarja, kako pomembno je opolnomočiti in motivirati dekleta za poklicno pot na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter odpraviti razlike med spoloma na tem področju; |
| --- | --- |

84.

f)   Umetna inteligenca in prihodnost demokracije

| 85. | ugotavlja, da ima umetna inteligenca po eni strani potencial za pomoč pri izgradnji preglednejšega in učinkovitejšega javnega sektorja, po drugi strani pa, da tehnični razvoj na področju umetne inteligence pogosto temelji na logiki rasti in dobička, da je zelo hiter in dinamičen, zaradi česar oblikovalci politik težko razumejo, kako delujejo nove aplikacije umetne inteligence in kakšne rezultate lahko prinesejo, čeprav so dolžni zagotoviti okvir za zagotavljanje, da bo umetna inteligenca spoštovala temeljne pravice in da se bo lahko uporabljala družbi v korist; poudarja, da se tudi napovedi strokovnjakov o prihodnjem učinku umetne inteligence razlikujejo, kar kaže, da je celo njim težko predvideti, kakšne rezultate bo prineslo uvajanje novih tehnologij umetne inteligence; trdi, da morajo zakonodajalci zaradi te negotovosti pri urejanju umetne inteligence ustrezno upoštevati previdnostno načelo; meni, da se je treba posvetovati s strokovnjaki različnih področij in z najraznovrstnejšimi izkušnjami, da bi zasnovali trdno in izvedljivo zakonodajo, ki bo ustrezala izzivom prihodnosti; svari, da je lahko pravna negotovost ena največjih ovir za inovacije; glede tega želi opomniti, da je pomembno državljane opismenjevati na področju umetne inteligence, in enako tudi izvoljene predstavnike in nacionalne organe; |
| --- | --- |

85.

| 86. | svari, da zaradi tega zakonodajni cikli pogosto ne morejo slediti hitremu tehnološkemu napredku, tako da so odločevalci prisiljeni naknadno urejati zaostanek in regulirajo predvsem tiste primere rabe, ki so že na trgu; poudarja, da je treba pred smotrnim regulativnim pristopom k umetni inteligenci opraviti tudi izčrpno analizo sorazmernosti in nujnosti, da ne bi ovirali inovacij in konkurenčnosti podjetij EU; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poudarja, da je lahko uporaba umetne inteligence za pridobivanje biometričnih podatkov zelo vsiljiva do posameznika in širše javnosti ter škodljiva, a tudi dokaj koristna; |
| --- | --- |

87.

| 88. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da tovrstna umetnointeligenčna tehnologija odpira tudi pereče etične in pravne dileme; ugotavlja, da nekatere tovrstne tehnologije omogočajo avtomatizirano obdelavo podatkov v doslej nepoznanem obsegu, kar utira pot množičnemu nadzoru in drugim nezakonitim posegom v temeljne pravice, zlasti v pravico do zasebnosti in v varstvo podatkov; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poudarja, da mnogi avtoritarni režimi uporabljajo umetnointeligenčne sisteme za nadzor nad svojimi državljani, vohunjenje za njimi ter njihovo spremljanje in kategoriziranje, pa tudi omejevanje svobodnega gibanja; meni, da vse oblike normativnega točkovanja državljanov, ki jih izvajajo javni organi, zlasti na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pravosodja, pa tudi tega, da tovrstno točkovanje uporabljajo zasebna podjetja ali posamezniki, pomenijo izgubo neodvisnosti in zasebnosti, odpirajo tveganje diskriminacije in niso skladne z evropskimi vrednotami; želi opozoriti, da za tehnologije, kot sta kibernetski nadzor in biometrično prepoznavanje, ki ju je mogoče uporabiti v ta namen, velja uredba EU o nadzoru izvoza; je resno zaskrbljen zaradi primerov, ko podjetja iz EU avtoritarnim režimom v tretjih državah prodajajo biometrične sisteme, ki bi bili v EU nezakoniti in jih ne bi smeli uporabljati; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ugotavlja, da prevladujoče tehnološke platforme dandanes nimajo samo obsežnega nadzora nad dostopom do informacij in njihovim razširjanjem, ampak tehnologije umetne inteligence uporabljajo tudi za to, da pridobijo več informacij o posameznikovi identiteti, ravnanju in preteklih odločitvah; meni, da takšno profiliranje ogroža demokratične sisteme ter varstvo temeljnih pravic in avtonomnost državljanov; poudarja, da to ustvarja neravnovesje moči in povzroča sistemska tveganja, ki bi lahko negativno vplivala na demokracijo; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poudarja, da se lahko digitalne platforme z umetnointeligenčnimi trženjskimi in podobnimi aplikacijami uporabljajo tudi za tuje poseganje ter širjenje dezinformacij in globokih ponaredkov, saj delujejo kot omrežje propagande, trolanja in nadlegovanja za spodkopavanje volilnih procesov; poudarja, da strojno učenje omogoča zlasti ciljno usmerjeno uporabo osebnih podatkov za ustvarjanje prepričljivih personaliziranih sporočil za nepoučene volivce; poudarja, da so tu pomembne stroge obveznosti glede preglednosti, ki se morajo tudi dejansko izvrševati; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poudarja, da bi bilo mogoče umetno inteligenco uporabiti tudi za zmanjšanje protidemokratičnih in neetičnih dejavnosti na platformah ter kot sredstvo za zamejevanje lažnih novic in sovražnega govora, čeprav testiranje njene zmožnosti za razumevanje kontekstualno specifičnih vsebin doslej ni pokazalo prav dobrih rezultatov; je zaskrbljen, ker prav polarizirajoči diskurz vodi do večjega udejstvovanja uporabnikov, zato bi bila njegova odprava v neposrednem nasprotju s poslovnim modelom teh platform, saj temelji na čim večjem udejstvovanju uporabnikov; meni, da morajo umetnointeligenčne rešitve temeljiti na popolnem spoštovanju svobode izražanja in mnenja ter na trdnih dokazih, ki se res potrdijo, preden se uporabijo; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poudarja, da je pristranskost umetnointeligenčnih sistemov pogosto posledica premalo raznolikih in kakovostnih podatkov za učenje in preskušanje, na primer kadar se uporabljajo nabori podatkov, ki ne pokrivajo dovolj reprezentativno ranljivih skupin, ali če so pristransko opredeljene že naloge ali nastavitve; ugotavlja, da lahko do pristranskosti pride tudi zaradi premalo raznolike razvijalske ekipe, tako da se zaradi omejenega obsega podatkov za učenje in preskušanje ponavlja in krepi inherentna pristranskost ali pa na algoritem negativno vpliva pristranski razvijalec umetne inteligence; poudarja, da se utemeljeno razlikovanje tudi namerno ustvarja, zato da se v nekaterih okoliščinah izboljša učno uspešnost umetne inteligence; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poudarja, da se strukturne pristranskosti v naši družbi ne bi smele ponavljati ali celo povečevati zaradi nekakovostnih naborov podatkov; v zvezi s tem trdi, da se algoritmi naučijo biti enako diskriminatorni kot podatki, s katerimi imajo opravka, in da utegnejo zaradi nekakovostnih podatkov za učenje ali zaradi zaznane pristranskosti in diskriminacije v družbi predlagati odločitve, ki so že same na sebi diskriminatorne, kar posledično spet povečuje diskriminacijo v družbi; se zaveda, da je pristranskost umetne inteligence včasih mogoče popraviti oziroma odpraviti; ugotavlja, da je zato treba uporabiti tehnična sredstva in vzpostaviti različne kontrolne plasti za sisteme umetne inteligence, na primer programsko opremo, algoritme in podatke, ki jih ti sistemi uporabljajo in proizvajajo, da se to tveganje čim bolj zmanjša; trdi, da se umetna inteligenca lahko in bi jo bilo tudi treba uporabiti za zmanjšanje pristranskosti in diskriminacije ter za spodbujanje enakih pravic in pozitivnih družbenih sprememb v naših družbah, med drugim z normativnimi zahtevami glede podatkovnih nizov, ki se uporabljajo za učenje sistemov umetne inteligence; poudarja, da je najučinkovitejši način za zmanjšanje pristranskosti v umetnointeligenčnih sistemih zagotovitev (kolikor dopušča zakonodaja EU), da je za algoritemsko oziroma strojno učenje na voljo čim več neosebnih podatkov; |
| --- | --- |

94.

| g) | Ponavljajoče se ugotovitve v vseh šestih študijah primerov |
| --- | --- |

g)

Ponavljajoče se ugotovitve v vseh šestih študijah primerov

| 95. | ugotavlja, da so s sprejetjem tehnologij umetne inteligence povezane jasne družbene koristi in priložnosti, ki jih bo mogoče izkoristiti le, če bodo v EU odpravljene prečne ovire v skladu s temeljnimi pravicami, vrednotami in zakonodajo; navaja, da je prekrivanje zakonodaje, razdrobljenost trga, birokratske ovire, pomanjkanje dostopne digitalne infrastrukture ter digitalnih znanj in spretnosti v širši družbi ter nezadostne naložbe v raziskave in razvoj mogoče opaziti zlasti kot ovire za uspešno uporabo zaupanja vredne umetne inteligence na vseh analiziranih področjih; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poleg tega na podlagi preučenih študij primerov ugotavlja, da obstajajo nekateri primeri uporabe, ki so tvegani ali škodljivi, vendar za to niso nujno krive same specifične tehnologije umetne inteligence, temveč njihova področja uporabe; priznava, da mora prihodnja ureditev obravnavati upravičene pomisleke v zvezi s temi tveganji, da bi se tehnologije umetne inteligence lahko široko uporabljale v EU; |
| --- | --- |

96.

| 97. | ugotavlja, da je sicer pomembno preučiti in kategorizirati možna tveganja, ki jih predstavlja umetna inteligenca, vendar so študije primerov pokazale, da nam tehnologije umetne inteligence omogočajo učinkovite protiukrepe, ki lahko ublažijo ali odpravijo ta tveganja; poudarja, da je umetna inteligenca še vedno v zgodnjih fazah razvoja v širšem kontekstu nastajajočih tehnologij, njen celoten potencial in povezana tveganja pa še niso poznani; poudarja, da je treba obravnavati ne le tveganja za posameznike, temveč tudi širšo družbeno in nematerialno škodo posameznikov; opozarja na velika neravnovesja tržne moči na podatkovnih trgih in v z njimi povezanem gospodarstvu umetne inteligence; poudarja, da sta poštena konkurenca in odprava ovir za konkurenco za zagonska podjetja ter mala in srednja podjetja bistvenega pomena za pravično porazdelitev potencialnih koristi umetne inteligence v gospodarskem in družbenem smislu, ki se zdijo pomembne tako v EU kot po svetu; |
| --- | --- |

97.

3.   
  Položaj EU med svetovno konkurenco na področju umetne inteligence

| 98. | opaža močno svetovno konkurenco na področju umetne inteligence, kjer EU še ni izpolnila svojih ciljev; v nadaljevanju obravnava globalno konkurenčnost EU z vidika umetne inteligence, tako da jo primerja s Kitajsko in ZDA, pri čemer se osredotoča na tri ključne elemente: regulativni pristop, položaj na trgu in naložbe; vendar priznava, da nadnacionalnih trgov in korporacij ni mogoče zlahka razmejiti po nacionalnih mejah, saj ima večina tehnoloških podjetij stranke, delničarje, zaposlene in dobavitelje v številnih različnih državah; |
| --- | --- |

98.

a)   Regulativni pristop

| 99. | ugotavlja, da ZDA še niso sprejele horizontalne zakonodaje na digitalnem področju in so se doslej osredotočale na sektorsko zakonodajo in omogočanje naložb, tudi z davčnimi ukrepi za inovacije v zasebnem sektorju, zlasti med svojimi tehnološkimi velikani in vodilnimi univerzami; ugotavlja, da je pristop ZDA kljub nedavnemu razvoju dogodkov, ki kažejo dejavnejšo vlogo pri oblikovanju politik, doslej večinoma odražal osredotočenost na zagotavljanje pravnih smernic podjetjem, vlaganje v raziskovalne projekte in odstranjevanje zaznanih ovir za inovacije; |
| --- | --- |

99.

| 100. | poudarja, da je ameriški zakon o pobudi za umetno inteligenco iz leta 2019 prinesel rahlo spremembo usmeritve, saj je vlada ZDA poleg preusmeritve financiranja, preusposabljanja delavcev in krepitve digitalne infrastrukture napovedala razvoj skupnih standardov za zaupanja vredno umetno inteligenco; ugotavlja pa, da je nastalih 10 načel zelo ohlapno zasnovanih, s čimer je vsaki vladni agenciji omogočeno, da oblikuje predpise za posamezne sektorje; pričakuje, da bo kljub nameri sedanje administracije ZDA, da leta 2022 pripravi nov zakon o omejevanju škodljivih učinkov umetne inteligence, pristop ZDA še naprej tržno usmerjen; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poudarja, da je kitajski predsednik Xi Jinping že leta 2013 poudaril pomen tehnologij v geopolitiki, vlogo javnih politik pri določanju dolgoročnih ciljev in dejstvo, da tehnologije umetne inteligence ponujajo priložnost, da bi Kitajska okrepila svojo vojaško moč; nadalje poudarja, da je nato kitajska vlada leta 2015 pripravila načrt „Made in China 2025“ in leta 2017 načrt za razvoj umetne inteligence naslednje generacije, ki imata jasen cilj, da bi Kitajska do leta 2030 postala vodilna svetovna sila na področju umetne inteligence; ugotavlja, da je v kitajski beli knjigi o standardizaciji umetne inteligence iz leta 2018 nadalje opisano, kako lahko socialistično tržno gospodarstvo razvije mednarodne standarde in strateško sodeluje v mednarodnih organizacijah za standardizacijo; je seznanjen z uvedbo pravil o priporočilnih sistemih in etičnega kodeksa za umetno inteligenco na Kitajskem; |
| --- | --- |

101.

| 102. | ugotavlja, da Kitajska na svetovnem prizorišču aktivno spodbuja mednarodna partnerstva na področju umetne inteligence kot način za izvoz svojih praks nadzora, ki temeljijo na umetni inteligenci, sistema družbenega točkovanja in strategij cenzure; poudarja, da se obsežne naložbe v tujini v okviru pobude za digitalno svileno cesto uporabljajo tudi za širjenje kitajskega vpliva in tehnologije umetne inteligence po vsem svetu, kar bi lahko imelo daljnosežne posledice poleg uvajanja tehnoloških standardov ali ohranjanja tehnološke konkurenčnosti; ugotavlja, da pristop kitajske vlade zato temelji na uvajanju umetne inteligence doma in izvozu tehnologij umetne inteligence, ki temeljijo na vnaprej določenih standardih, usklajenih z ideologijo kitajske vlade; |
| --- | --- |

102.

| 103. | ugotavlja, da je Komisija začela urejati področje umetne inteligence leta 2018 z objavo evropske strategije za umetno inteligenco, ustanovitvijo strokovne skupine na visoki ravni in uvedbo usklajenega načrta (32) za spodbujanje „umetne inteligence, izdelane v Evropi“; ugotavlja, da so bili v beli knjigi o umetni inteligenci iz leta 2020 predlagani številni ukrepi in možnosti politike za prihodnjo ureditev umetne inteligence, na podlagi česar je bil na koncu pripravljen horizontalni akt o umetni inteligenci (33), ki je bil maja 2021 predstavljen skupaj z revidiranim usklajenim načrtom za umetno inteligenco (34); poudarja, da je do junija 2021 dvajset držav članic objavilo nacionalne strategije za umetno inteligenco, medtem ko je sedem drugih v zadnji pripravljalni fazi sprejemanja svojih strategij; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poudarja, da je za regulativni pristop EU značilna velika osredotočenost na razvoj enotnega evropskega digitalnega trga in etične vidike v skladu s temeljnimi vrednotami človekovih pravic in demokratičnimi načeli; priznava, da bi vzpostavitev prvega regulativnega okvira za umetno inteligenco na svetu lahko EU zagotovila jamstvo in prednost prvega na trgu pri določanju mednarodnih standardov na področju umetne inteligence na podlagi temeljnih pravic in omogočila uspešen izvoz v človeka usmerjene „zaupanja vredne umetne inteligence“ po vsem svetu; poudarja, da je treba ta pristop podpreti z regulativnim usklajevanjem in zbliževanjem z mednarodnimi partnerji; |
| --- | --- |

104.

b)   Razmere na trgu

| 105. | ugotavlja, da ima veliko od 100 vodilnih podjetij na svetu sedež v ZDA, le malo pa jih je v EU; ugotavlja, da so ZDA vodilne tudi v skupnem številu zagonskih podjetij na področju umetne inteligence; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poudarja, da so v zadnjih letih številna evropska digitalna podjetja kupili ameriški tehnološki velikani; pozdravlja ambicijo Komisije, da bo obravnavala prevzeme, ki bi lahko pomembno vplivali na učinkovito konkurenco na digitalnem trgu, in omejila plenilske prevzeme; vendar poudarja, da je lahko v nekaterih primerih prevzem glavni cilj ustanoviteljev zagonskih podjetij in njihovih financerjev, saj je to legitimna metoda za izkoriščanje njihovih zamisli; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poudarja, da medtem ko ZDA in Kitajska poskušajo pospešiti uporabo tehnologij umetne inteligence v javnem in zasebnem sektorju, sprejemanje umetne inteligence v EU zaostaja; navaja, da je leta 2020 tehnologije umetne inteligence uporabljalo le 7 % podjetij EU z vsaj 10 zaposlenimi, pri čemer so bile med državami članicami in med različnimi poslovnimi sektorji velike razlike; |
| --- | --- |

107.

| 108. | je zaskrbljen, ker imajo tako ZDA kot Kitajska enoten digitalni trg s skladnimi pravili, medtem ko enotni digitalni trg EU še vedno ni dokončno vzpostavljen in ima še vedno neupravičene ovire; poudarja, da bi lahko sedanja priprava 27 različnih nacionalnih strategij za umetno inteligenco še upočasnila razvoj proizvodov in storitev umetne inteligence; |
| --- | --- |

108.

| 109. | poudarja tudi, da nedoslednosti v pravu EU, prekrivanje različnih zakonodajnih pobud, protislovja med zakonodajo EU in nacionalnimi zakonodajami, različne pravne razlage in pomanjkljivo izvrševanje v državah članicah preprečujejo enake konkurenčne pogoje in lahko povzročijo pravno negotovost za evropska podjetja, ki morda težko ugotovijo, ali so njihove inovacije na področju umetne inteligence skladne s pravom EU; |
| --- | --- |

109.

| 110. | ugotavlja, da je razdrobljenost trga za podjetja na področju umetne inteligence še večja zaradi pomanjkanja skupnih standardov in norm v nekaterih sektorjih, tudi glede interoperabilnosti podatkov; obžaluje regulativno tveganje, ki izhaja iz zamude pri pripravi zakonodaje, kot je uredba o zasebnosti in elektronskih komunikacijah; kot primer izpostavlja, da se razvijalci umetne inteligence v EU spopadajo s podatkovnim izzivom, s katerim se ne srečujejo niti njihovi ameriški niti kitajski kolegi, in sicer zaradi nepopolnega evropskega enotnega digitalnega trga; ugotavlja, da pogosto nimajo dovolj visokokakovostnih podatkov za učenje in preverjanje svojih algoritmov, poleg tega pa jih ovira to, da ni sektorskih podatkovnih prostorov in medsektorske interoperabilnosti, ter omejitve čezmejnih podatkovnih tokov; |
| --- | --- |

110.

c)   Naložbe

| 111. | ugotavlja, da evropska podjetja in vlade veliko manj vlagajo v tehnologije umetne inteligence kot ZDA in Kitajska; poudarja, da se zasebne naložbe v industrijo umetne inteligence v EU sicer zelo povečujejo, vendar EU še vedno bistveno premalo vlaga v umetno inteligenco v primerjavi z drugimi vodilnimi regijami, saj ZDA in Kitajska predstavljajo več kot 80 % od 25 milijard EUR letnih naložb lastniškega kapitala v umetno inteligenco in blokovne verige, medtem ko delež EU znaša le 7 % oziroma približno 1,75 milijarde EUR; poudarja, da likvidnost finančnih trgov EU za tehnološka podjetja še vedno ni dovolj velika glede na primerljive trge v ZDA; ugotavlja, da so bile ZDA leta 2019 z 12,6 milijarde EUR v primerjavi s 4,9 milijarde EUR za Kitajsko in 2,8 milijarde EUR za EU vodilne tudi pri financiranju s tveganim in zasebnim kapitalom, kar je še zlasti pomembno za zagonska podjetja na področju umetne inteligence; ugotavlja, da posledično evropski podjetniki na področju umetne inteligence odidejo čez Atlantik, da bi svoja podjetja razširili v ZDA; |
| --- | --- |

111.

| 112. | navaja, da so letne javne naložbe EU v umetno inteligenco skupaj z nacionalnimi pobudami ocenjene na 1 milijardo EUR (35), kar je znatno nižje kot 5,1 milijarde EUR, ki jih letno vložijo v ZDA, in kot 6,8 milijarde EUR, ki jih letno vložijo na Kitajskem (36); vendar ugotavlja, da se je javno financiranje EU za raziskave in inovacije na področju umetne inteligence med letoma 2017 in 2020 v primerjavi s prejšnjim obdobjem povečalo za 70 %, leta 2019 pa je EU v umetno inteligenco vložila med 7,9 in 9 milijard EUR, kar je 39 % več kot v prejšnjem letu; je seznanjen z načrtom Komisije za nadaljnje povečanje naložb prek programa za digitalno Evropo, programa Obzorje Evropa, programa InvestEU, evropskih strukturnih in investicijskih skladov, Evropskega investicijskega sklada, Instrumenta za povezovanje Evrope na področju telekomunikacij in različnih programov kohezijske politike, ki bodo dodatno dopolnjeni z 20-odstotnim minimalnim ciljem odhodkov za digitalni prehod v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost, kot so se dogovorile Komisija in države članice v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, ter ta načrt pozdravlja; vendar opozarja na nedavno poročilo Evropske investicijske banke, v katerem je naložbena vrzel EU na področju umetne inteligence in tehnologije blokovnih verig ocenjena na 5–10 milijard EUR na leto; |
| --- | --- |

112.

| 113. | poudarja, da se podjetja na področju umetne inteligence v EU soočajo z močno konkurenco pri iskanju kvalificiranih delavcev, poleg tega pa 42 % prebivalcev EU nima osnovnih digitalnih znanj in spretnosti; poudarja, da je treba usposobiti in privabiti bistveno večje število dobro izobraženih diplomantov, tudi žensk, za delo v digitalnem sektorju; |
| --- | --- |

113.

| 114. | ugotavlja, da ima EU sicer odlično skupnost raziskovalcev na področju umetne inteligence, vendar beg možganov še vedno ostaja težava; poudarja, da so potrebni ukrepi za pritegnitev vodilnih raziskovalcev; ugotavlja, da je EU leta 2020 porabila le 2,32 % svojega BDP za raziskave in razvoj, medtem ko so ZDA porabile 3,08 %; opozarja, da morajo države članice spoštovati svojo zavezo, da bodo v raziskave in razvoj vložile 3 % svojega BDP, da bi zagotovile strateško avtonomijo Unije na digitalnem področju; |
| --- | --- |

114.

| 115. | ugotavlja, da je treba digitalno infrastrukturo EU bistveno posodobiti, saj se lahko samo 25 % ljudi v EU poveže z omrežjem 5G v primerjavi s 76 % ljudi v ZDA; ugotavlja, da EU nima zadostne visokozmogljive digitalne infrastrukture z interoperabilnimi podatkovnimi prostori, visoko hitrostjo in količino prenosa, zanesljivostjo in kratkimi zamudami; poudarja, da je treba evropske ekosisteme umetne inteligence podpreti z grozdi odličnosti; |
| --- | --- |

115.

d)   Zaključek

| 116. | ugotavlja, da so ZDA na splošno vodilne na področju umetne inteligence v številnih kategorijah, saj imajo podjetja s sedežem v ZDA vodilno vlogo pri tehnološkem razvoju na področjih, kot so računalništvo v oblaku in visokozmogljivostno računalništvo, pa tudi pri naložbah, privabljanju talentov, raziskav in infrastrukture na področju umetne inteligence; vendar poudarja, da Kitajska, ki je pred nekaj leti glede na vse kazalnike še močno zaostajala za ZDA, hitro zmanjšuje zaostanek; priznava, da imata obe državi prednost dejanskega enotnega trga in močnejšo zavezanost, da ostaneta vodilni na področju umetne inteligence; |
| --- | --- |

116.

| 117. | poudarja, da akterji EU kljub močnemu stališču EU na področju industrijske programske opreme in robotike v številnih kategorijah še vedno zaostajajo za ameriškimi in kitajskimi kolegi; poudarja, da bi morala EU razviti ambiciozen načrt za evropsko umetno inteligenco, osredotočeno na človeka; ugotavlja pa, da ima EU prednost pri regulativnih pristopih; poudarja, da se uresničljiva strategija EU za večjo konkurenčnost na področju umetne inteligence med drugim osredotoča na raziskave in inovacije, znanja in spretnosti, infrastrukturo ter naložbe, hkrati pa si prizadeva za vzpostavitev horizontalnega in inovacijam prijaznega regulativnega okvira za razvoj in uporabo umetne inteligence, ki bo usmerjen v prihodnost, ter zagotavlja varstvo temeljnih pravic državljanov EU in pravne države; |
| --- | --- |

117.

| 118. | poudarja, da je izstop Združenega kraljestva iz EU negativno vplival na prizadevanja EU za okrepitev njenega globalnega odtisa umetne inteligence, saj je bilo Združeno kraljestvo ena od vodilnih držav EU na področju umetne inteligence; vendar poudarja, da bi moralo Združeno kraljestvo ostati cenjen partner EU, kar bi okrepilo konkurenčnost obeh partnerjev in spodbujalo skupne regulativne obete pri določanju svetovnih standardov; |
| --- | --- |

118.

| 119. | ugotavlja, da EU še zdaleč ni izpolnila svojih prizadevanj, da bi postala konkurenčna na področju umetne inteligence na svetovni ravni, in bi lahko v nekaterih kategorijah še bolj zaostala; vztraja, da je hitro ukrepanje v zvezi s časovnim načrtom EU za umetno inteligenco, ki je opisan v nadaljevanju, priložnost za spremembo tega stanja; |
| --- | --- |

119.

| 120. | navaja, da EU nima zakonodajnih pooblastil za obravnavo vseh točk, navedenih v načrtu EU za umetno inteligenco, zato posebni odbor priporoča nadaljevanje razprav na visoki ravni in političnih procesov med institucijami EU in državami članicami, da bi oblikovali usklajen pristop k umetni inteligenci in pomagali državam članicam pri usklajevanju njihovih prizadevanj; v zvezi s tem navaja lizbonsko strategijo EU iz leta 2000, ki je kljub kritikam več kot 20 let veliko prispevala k vodenju usmeritev politike EU in ohranjanju pritiska na države članice, da sprejmejo reforme; |
| --- | --- |

120.

4.   
  Evropa, pripravljena na digitalno dobo – načrt za prevzem vodilnega položaja v svetu

a)   Ugodno regulativno okolje

i.   PRIPRAVA ZAKONODAJE

| 121. | poziva Komisijo, naj za novo digitalno zakonodajo na področjih, kot je umetna inteligenca, predlaga le zakonodajne akte v obliki uredb, saj je treba enotni digitalni trg dejansko harmonizirati; je prepričan, da bi morala biti digitalna zakonodaja glede na hiter tehnološki razvoj vedno prožna, na načelih temelječa, tehnološko nevtralna, primerna za prihodnost in sorazmerna, pri čemer bi moral biti po potrebi uporabljen pristop, ki temelji na tveganju in spoštovanju temeljnih pravic, in preprečena bi morala biti nepotrebna dodatna upravna obremenitev malih in srednjih podjetij, zagonskih podjetij ter akademskega in raziskovalnega sveta; poleg tega poudarja, kako pomembna je visoka raven pravne varnosti in da so posledično potrebna stroga, praktična in nedvoumna merila za uporabo, opredelitve in obveznosti v vseh pravnih besedilih v zvezi s prodajo, uporabo ali razvojem tehnologij umetne inteligence; |
| --- | --- |

121.

| 122. | meni, da je agenda za boljše pravno urejanje ključnega pomena, če naj bo strategija EU za umetno inteligenco uspešna; poudarja, da se je treba pred predlaganjem novih zakonodajnih aktov osredotočiti na mehanizme za pregled, prilagoditev, izvajanje in izvrševanje že obstoječe zakonodaje; |
| --- | --- |

122.

| 123. | poziva Komisijo, naj pred objavo novih digitalnih predlogov na področjih, kot je umetna inteligenca, izvede poglobljene predhodne ocene učinka ter ustrezno predvidevanje in analizo tveganja; poudarja, da bi morala v teh ocenah učinka sistematično evidentirati in ovrednotiti ustrezno obstoječo zakonodajo s tega področja, da bi preprečili prekrivanje ali konflikte; |
| --- | --- |

123.

| 124. | predlaga, da se novi predpisi s področij, kot je umetna inteligenca, dopolnijo tako, da bi se spodbujali evropski standardi, ki bi jih razvili deležniki; meni, da bi si morala EU prizadevati za preprečevanje razdrobljenosti in da so mednarodni standardi sicer lahko koristna referenca, da pa bi morala EU dati prednost razvoju lastnih standardov; poudarja, da bi morali ti standardi temeljiti na pošteni konkurenci za najvišje standarde v EU, na katere bi se morale odzvati EU in organizacije za standardizacijo; ugotavlja, da bi lahko tehnične standarde in navodila za njihovo oblikovanje povezali s sistemi označevanja, da bi tako prek zagotavljanja zaupanja vrednih storitev in proizvodov krepili zaupanje potrošnikov; poudarja vlogo, ki jo imajo organizacije EU za standardizacijo pri razvoju najsodobnejših tehničnih standardov; poziva Komisijo, naj pospeši izdajanje mandatov za standardizacijo evropskim organizacijam za standardizacijo v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji (37); |
| --- | --- |

124.

| 125. | pojasnjuje, da bi lahko odprta platforma za certificiranje ustvarila ekosistem zaupanja, ki bi vključeval vlade, civilno družbo, podjetja in druge deležnike; |
| --- | --- |

125.

| 126. | poziva Parlament, Komisijo in Svet, naj izboljšajo svoje zmogljivosti za reševanje internih sporov glede pristojnosti v zvezi z medsektorskimi temami, kot je umetna inteligenca, saj bi lahko zaradi takšnih sporov prišlo do zamud pri zakonodajnih postopkih, kar bi posredno vplivalo na začetek veljavnosti zadevne zakonodaje; |
| --- | --- |

126.

ii.   UPRAVLJANJE IN IZVRŠEVANJE

| 127. | poziva, naj se zakonodaja, povezana z umetno inteligenco, po vsej EU dosledno usklajuje, izvaja in izvršuje; |
| --- | --- |

127.

| 128. | pojasnjuje, da so forumi za posvetovanje z deležniki, kot sta odbor za podatkovne inovacije, ki bo ustanovljen z aktom o upravljanju podatkov, ali evropsko zavezništvo za umetno inteligenco, ki vključuje javno-zasebna partnerstva, kot je evropsko zavezništvo za industrijske podatke, računalništvo na robu in računalništvo v oblaku, obetaven pristop k upravljanju; nadalje pojasnjuje, da ta pristop ekosistemu umetne inteligence v EU omogoča, da svoja načela, vrednote in cilje prenese v prakso ter zagotovi, da se družbeni interesi odražajo na ravni kode programske opreme; |
| --- | --- |

128.

| 129. | poudarja, da je treba zaradi težave, povezane s tem, da se tehnologija razvija hitreje kot zakonodaja, ki jo ureja, posebno pozornost nameniti učinkovitemu naknadnemu izvrševanju s strani sodišč in regulativnih agencij, pa tudi predhodnim prizadevanjem za reševanje pravnih izzivov, ki jih prinašajo tehnologije v vzponu; zato podpira uporabo regulativnih peskovnikov, s čimer bodo razvijalci umetne inteligence dobili edinstveno priložnost, da pod nadzorom pristojnih organov hitro, prožno in nadzorovano izvajajo preizkuse; ugotavlja, da bodo ti regulativni peskovniki delovali kot prostori za preizkušanje, v katerih bodo lahko umetnointeligenčni sistemi in novi poslovni modeli preizkušeni v dejanskih pogojih in v nadzorovanem okolju, preden bodo vstopili na trg; |
| --- | --- |

129.

iii.   PRAVNI OKVIR ZA UMETNO INTELIGENCO

| 130. | poudarja, da je eden od temeljnih ciljev digitalne strategije EU in strategije za umetno inteligenco ustvariti „evropsko pot“ v digitaliziranem svetu; pojasnjuje, da bi moral biti ta pristop osredotočen na človeka, zaupanja vreden, v skladu z načeli etike in temeljiti na konceptu socialnega tržnega gospodarstva; poudarja, da bi morala posameznik in varstvo njegovih temeljnih pravic tudi v prihodnje vedno biti v središču vseh političnih in zakonodajnih razmislekov; |
| --- | --- |

130.

| 131. | se strinja z ugotovitvijo Komisije iz bele knjige o umetni inteligenci iz leta 2020, da bi bilo treba vzpostaviti pravni okvir za umetno inteligenco, ki bo temeljil na tveganju in bo zajemal zlasti visoke etične standarde, ki bodo temeljili na preglednosti, preverljivosti in prevzemanju odgovornosti, v kombinaciji z določbami o varnosti proizvodov, ustreznimi pravili o odgovornosti in sektorskimi določbami, hkrati pa podjetjem in uporabnikom zagotovil zadostno prožnost in pravno varnost ter enake konkurenčne pogoje za spodbujanje uvajanja umetne inteligence in inovacij; |
| --- | --- |

131.

| 132. | opozarja na vodilno dodano vrednost konceptov, terminologije in standardov, ki jih je razvila OECD, kot vira navdiha za pravno opredelitev umetne inteligence; poudarja, da bi EU s tem pridobila prednost pri oblikovanju prihodnjega mednarodnega sistema upravljanja umetne inteligence; |
| --- | --- |

132.

| 133. | je prepričan, da umetna inteligenca ne bi smela biti vedno regulirana kot tehnologija, temveč da bi morala biti raven njenega regulativnega urejanja sorazmerna z vrsto tveganj za posameznika ali družbo, ki izhajajo iz uporabe določenega umetnointeligenčnega sistema; v zvezi s tem poudarja, da je treba razlikovati med primeri uporabe umetne inteligence, ki so povezani z velikim tveganjem, in primeri njene uporabe, ki so povezani z majhnim tveganjem; ugotavlja, da so za prvo kategorijo potrebni strogi dodatni zakonodajni zaščitni ukrepi, medtem ko so za primere uporabe z nizkim tveganjem v številnih primerih potrebne zahteve glede preglednosti za končne uporabnike in potrošnike; |
| --- | --- |

133.

| 134. | navaja, da bi morala uvrstitev umetnointeligenčnih sistemov med sisteme velikega tveganja temeljiti na njihovi konkretni uporabi ter kontekstu, naravi, verjetnosti, resnosti in morebitni nepovratnosti škode, za katero se lahko pričakuje, da bo nastala pri kršitvah temeljnih pravic ter zdravstvenih in varnostnih predpisov, kot so opredeljeni v pravu Unije; poudarja, da bi morali to klasifikacijo spremljati smernice in spodbujanje izmenjave primerov dobre prakse za razvijalce umetne inteligence; poudarja, da je treba vedno spoštovati pravico do zasebnosti in da bi morali razvijalci umetne inteligence zagotoviti, da se pravila o varstvu podatkov v celoti spoštujejo; |
| --- | --- |

134.

| 135. | poudarja, da morajo umetnointeligenčni sistemi, za katere je verjetno, da bodo z njo v stiku otroci ali da bodo kako drugače vplivali nanje, upoštevati njihove pravice in šibke točke ter da morajo biti zasnova in privzete nastavitve teh sistemov v skladu z najvišjimi standardi varnosti in zasebnosti, ki so na voljo; |
| --- | --- |

135.

| 136. | ugotavlja, da lahko pri okoljih, v katerih umetnointeligenčni sistemi delujejo, obstajajo razlike glede na to, ali gre za okolje medpodjetniškega poslovanja ali okolje poslovanja med podjetji in potrošniki; poudarja, da je treba pravice potrošnikov pravno zaščititi z zakonodajo o varstvu potrošnikov; poudarja, da podjetja sicer lahko vprašanje odgovornosti in druge pravne težave hitro in stroškovno učinkovito rešijo prek pogodb, ki jih sklenejo neposredno s poslovnimi partnerji, da pa bo morda potrebna zakonodaja, da se manjša podjetja zaščiti pred tem, da bi prevladujoči akterji prek poslovne ali tehnološke vezanosti, ovir za vstop na trg ali težav z asimetričnim obveščanjem zlorabili svojo tržno moč; poudarja, da je treba upoštevati tudi potrebe malih in srednjih ter zagonskih podjetij, kar zadeva kompleksne zahteve, da ne bodo v slabšem položaju kot večja podjetja, ki imajo dovolj sredstev za velike pravne službe in službe za varovanje zakonitosti poslovanja; |
| --- | --- |

136.

| 137. | poudarja, da je treba za še nerešena etična vprašanja, povezana z novimi tehnološkimi možnostmi, ki izhajajo iz prodaje in uporabe umetne inteligence, uporabiti pristop, ki temelji na načelih, med drugim z uporabo temeljnih, obveznih načel, kot so načelo neškodovanja, načelo spoštovanja človekovega dostojanstva in temeljnih pravic ter varstvo demokratičnega procesa; ugotavlja, da so primeri dobre prakse pri razvoju umetne inteligence, kot so umetna inteligenca, osredotočena na človeka, odgovorno upravljanje ter načeli preglednosti in razložljivosti, pa tudi načela trajnostne umetne inteligence, ki so v celoti v skladu z agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, drugi pomembni elementi pri oblikovanju gospodarstva umetne inteligence; |
| --- | --- |

137.

| 138. | priznava, da pri algoritmih umetne inteligence ni vedno mogoče zagotoviti, da bi bili popolnoma nepristranski, saj je idealni cilj, da bi bili podatki brez napak, zelo težko oziroma skoraj nemogoče doseči; ugotavlja, da se bo tudi preizkušen umetnointeligenčni sistem v praksi znašel v situacijah, ki bi lahko privedle do pristranskih rezultatov, če bo uporabljen v drugačnem okolju, kot so podatki, na podlagi katerih se je učil in bil preizkušen; poudarja, da bi si morala EU prizadevati za izboljšanje preglednosti naborov podatkov in algoritmov, zelo tesno sodelovati z razvijalci umetne inteligence, da bi preprečila in ublažila strukturne družbene predsodke, ter razmisliti o zavezujočih pravilih o potrebni skrbnosti na področju človekovih pravic že v zgodnji fazi razvoja; |
| --- | --- |

138.

| 139. | pojasnjuje, da so lahko razumne obveznosti za umetnointeligenčne sisteme glede preglednosti in razložljivosti v številnih primerih koristne, a morda niso vedno izvedljive; ugotavlja, da je treba pravice intelektualne lastnine in poslovne skrivnosti zaščititi pred nezakonitimi praksami, kot je industrijsko vohunjenje; |
| --- | --- |

139.

| 140. | navaja, da mora zakonodajni okvir za intelektualno lastnino še naprej zagotavljati spodbude in zaščito za inovatorje na področju umetne inteligence, tako da se razvoj in objava njihovih stvaritev nagradita s podelitvijo patenta; meni, da je veljavna zakonodaja večinoma primerna za prihodnost, a priporoča nekatere prilagoditve, med drugim vključitev odprtokodnih elementov in uporabo javnih naročil, da se rešitve umetne inteligence po potrebi zagotovijo z odprtokodno programsko opremo; predlaga, da se uvedejo nove oblike podeljevanja licenc za patente, da bodo regijam na voljo orodja in pobude, ki si jih sicer ne bi mogle privoščiti; |
| --- | --- |

140.

| 141. | meni, da bi lahko bilo za zagotovitev, da so umetnointeligenčni sistemi na trgu varni in verodostojni, koristno uvesti obvezno predhodno samooceno tveganj na podlagi jasnih pravil in standardov ter oceno učinka v zvezi z varstvom podatkov, ki bi jo spremljala ocena skladnosti, ki bi jo opravila tretja stran, z relevantno in ustrezno oznako CE, in sicer v kombinaciji z naknadnim izvrševanjem prek nadzora trga; meni, da bi bilo treba za preprečitev izrinjanja malih in srednjih podjetij s trga v tesnem sodelovanju z njimi razviti standarde in smernice za skladnost z zakonodajo o umetni inteligenci ter jih čim bolj usklajevati na mednarodni ravni in jih dati na voljo brezplačno; |
| --- | --- |

141.

| 142. | ugotavlja, da bi morali razvijalci umetne inteligence, ki predstavlja veliko tveganje, zagotoviti varno hrambo dostopnih dnevnikov o algoritemski dejavnosti, da bi povečali varnost proizvodov in izboljšali odkrivanje napak; meni, da bi morali razvijalci umetnointeligenčne sisteme velikega tveganja po potrebi zasnovati tako, da bodo vključevali mehanizme (t. i. gumbe za izklop), da bi lahko s človeškim posredovanjem samodejno dejavnost kadar koli hitro in učinkovito ustavili, in zagotoviti uporabo pristopa človeka v zanki; meni, da bi morali biti izhodni podatki in postopki odločanja umetnointeligenčnega sistema vedno razumljivi za ljudi; |
| --- | --- |

142.

| 143. | priznava, da umetnointeligenčni sistemi sprožajo številna pravna vprašanja in da je treba razmisliti o reviziji nekaterih delov veljavnih določb o odgovornosti; v zvezi s tem z zanimanjem pričakuje zakonodajni predlog, ki ga bo Komisija podala o odgovornosti na področju umetne inteligence; poudarja, da lahko direktiva o odgovornosti za proizvode (38) in nacionalne ureditve odgovornosti na podlagi krivde načeloma ostanejo osrednji steber zakonodaje za obravnavo večine škode, ki bi jo povzročila umetna inteligenca; poudarja, da bi lahko v nekaterih primerih prišlo do neustreznih rezultatov, a opozarja, da bi bilo treba pri vsaki reviziji upoštevati veljavno zakonodajo o varnosti proizvodov in da bi morala temeljiti na jasno opredeljenih vrzelih, hkrati pa bi morala biti primerna za prihodnost in bi jo moralo biti mogoče učinkovito izvajati in zagotavljati bi morala zaščito posameznikov v EU; |
| --- | --- |

143.

| 144. | poudarja, da z zakonodajnim okvirom v zvezi z razumevanjem tveganj ne bi smela biti določena enaka raven osebne odgovornosti za otroke kot za odrasle; |
| --- | --- |

144.

| 145. | ugotavlja, da bi lahko razmislili o nekaterih spremembah pravnih opredelitev „proizvoda“, vključno z integriranimi programskimi aplikacijami, digitalnimi storitvami in soodvisnostjo proizvodov, ter „proizvajalca“, vključno z upravljavcem zalednega sistema, ponudnikom storitev in dobaviteljem podatkov, da bo za škodo, ki bi jo lahko povzročile te tehnologije, na voljo nadomestilo; pri čemer pa poudarja, da opredelitev „proizvoda“ ne bi smela biti niti preširoka niti preozka; |
| --- | --- |

145.

| 146. | poudarja, da je zaradi značilnosti umetnointeligenčnih sistemov (njihove kompleksnosti, povezljivosti, nepreglednosti, ranljivosti, spremenljivosti prek posodobitev, zmogljivosti samoučenja in morebitne avtonomije) ter velikega števila akterjev, ki sodelujejo pri njihovem razvoju, uvajanju in uporabi, zelo težko zagotoviti, da so določbe zakonodajnega okvira Unije in držav članic o odgovornosti resnično učinkovite; zato meni, da evropski in nacionalni sistemi odgovornosti sicer dobro delujejo in jih ni treba v celoti revidirati, da pa so potrebne specifične in usklajene prilagoditve, da se prepreči, da bi osebe, ki so utrpele škodo ali katerih premoženje je bilo poškodovano, ostale brez nadomestila; poudarja, da bi morala za umetnointeligenčne sisteme velikega tveganja sicer veljati stroga zakonodaja o objektivni odgovornosti v kombinaciji z obveznim zavarovalnim kritjem, za druge dejavnosti, naprave ali postopke, ki temeljijo na umetnointeligenčnih sistemih, pa bi morala še naprej veljati krivdna odgovornost, kadar povzročijo škodo; meni, da bi moral biti oškodovanec kljub temu upravičen do domneve o krivdi upravljavca, razen če lahko ta dokaže, da je ravnal v skladu s svojo dolžnostjo skrbnega ravnanja; |
| --- | --- |

146.

iv.   IZZIV EU V ZVEZI S PODATKI

| 147. | je seznanjen s sklepi Komisije iz sporočila iz leta 2020 z naslovom Evropska strategija za podatke in sklepi iz resolucije Parlamenta z dne 25. marca 2021 o isti temi, v katerih je navedeno, da je vzpostavitev enotnega evropskega podatkovnega prostora – skupaj z razvojem panožnih podatkovnih prostorov in osredotočanjem na skupne standarde – ključnega pomena za zagotovitev hitre nadgradljivosti rešitev umetne inteligence v EU in zunaj nje ter za zagotovitev odprte strateške avtonomije in gospodarske blaginje EU; opozarja, da sta razpoložljivost visokokakovostnih podatkov in razvoj aplikacij umetne inteligence tesno povezana; v zvezi s tem poudarja, da je treba v EU uvesti robustne, zanesljive in interoperabilne storitve v oblaku ter rešitve, ki spodbujajo decentralizirano podatkovno analitiko in strukturo računalništva na robu; poziva Komisijo, naj pojasni pravice imetnikov soustvarjenih neosebnih podatkov do dostopa do teh podatkov, njihove uporabe in souporabe; poudarja, da je treba tehnično omogočiti dostop do podatkov, tudi prek interoperabilnih standardiziranih vmesnikov in interoperabilne programske opreme; poudarja, da ovire za izmenjavo podatkov vodijo v upad inovacij in konkurence ter krepitev oligopolnih tržnih struktur, pri čemer obstaja veliko tveganje, da se bodo razširile na povezani trg aplikacij umetne inteligence; |
| --- | --- |

147.

| 148. | poudarja, da sta odprtje podatkovnih silosov in omogočanje dostopa do podatkov za raziskovalce in podjetja na področju umetne inteligence ključnega pomena, kot je navedeno v resoluciji Evropskega parlamenta o evropski strategiji za podatke; poudarja, da neravnovesja na trgu, ki so posledica tega, da zasebna podjetja bolj omejujejo dostop do podatkov, povečujejo ovire za vstop na trg ter ovirajo širši dostop do podatkov in njihovo uporabo, zaradi česar zlasti zagonska podjetja in raziskovalci težko pridobijo podatke, ki jih potrebujejo za učenje algoritmov, ali prijavijo licenco zanje; poudarja, da je treba vzpostaviti potrebno pravno varnost in interoperabilno tehnično infrastrukturo, hkrati pa evropske imetnike podatkov spodbujati, da dajo svoje velike količine neuporabljenih podatkov na voljo; meni, da prostovoljna souporaba podatkov med podjetji na podlagi poštenih pogodbenih ureditev prispeva k doseganju tega cilja; vendar priznava, da pogodbeni dogovori med podjetji zaradi razlik v pogajalski moči oziroma strokovnem znanju malim in srednjim podjetjem ne zagotavljajo nujno ustreznega dostopa do podatkov; poudarja, da tržnice z odprtimi podatki olajšujejo souporabo podatkov, saj podjetjem in raziskovalcem na področju umetne inteligence pomagajo pri pridobivanju podatkov in prijavi licence zanje, in sicer od tistih, ki želijo podatke dati na voljo na takih tržnicah, na primer podatkovni katalogi, imetnikom in uporabnikom podatkov pa omogočajo, da se pogajajo o načinih souporabe podatkov; v zvezi s tem pozdravlja pravila o storitvah posredovanja podatkov, ki so določena v aktu o upravljanju podatkov; |
| --- | --- |

148.

| 149. | pozdravlja pobude Evropske zveze za računalništvo v oblaku, kot je evropsko zavezništvo za industrijske podatke, računalništvo na robu in računalništvo v oblaku, pa tudi projekt GAIA-X, katerih cilj je razviti enotno podatkovno infrastrukturo in ustvariti ekosistem, ki bo ponudnikom podatkov omogočal nadgradljivost, interoperabilnost in samoodločanje; ugotavlja, da bi pravilnik EU o računalništvu v oblaku, v katerem bi bile zbrane veljavna zakonodaja in samoregulativne pobude, prav tako pripomogel k prenosu skupnih načel in vrednot EU v izvedljive postopke in kontrole, ki bi jih lahko uporabljali strokovni delavci; |
| --- | --- |

149.

| 150. | priporoča, da se interoperabilnost podatkov nadalje krepi in določijo skupni standardi ter tako olajša pretok podatkov med različnimi stroji in subjekti, izboljša souporaba podatkov med državami in sektorji ter omogoči obsežno ustvarjanje visokokakovostnih naborov podatkov; ugotavlja, da bi lahko tudi spodbujanje odprtih standardov, odprtokodne programske opreme, licenc Creative Commons in odprtih vmesnikov za aplikacijsko programiranje pomembno prispevalo k pospešitvi souporabe podatkov; poudarja vlogo, ki jo imajo skupni evropski podatkovni prostori pri omogočanju prostega pretoka podatkov v evropskem podatkovnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

150.

| 151. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da se bodo v okviru pravil konkurence strožje izvrševali pošteni pogodbeni pogoji, da bi odpravili neravnovesja v smislu tržne moči, ne da bi to neupravičeno vplivalo na pogodbeno svobodo, ter da bodo imeli protimonopolni organi ustrezno opremo in sredstva za boj proti težnjam po koncentraciji podatkov; poudarja, da bi evropski podatkovni prostori podjetjem omogočili tesnejše medsebojno sodelovanje, zato meni, da je treba podjetjem zagotoviti več smernic in pravne jasnosti glede konkurenčnega prava ter sodelovanja pri souporabi in združevanju podatkov; poudarja, da podatkovno sodelovanje, tudi za namene učenja aplikacij umetne inteligence ali v sektorju interneta stvari, nikakor ne bi smelo olajšati oblikovanja kartelov ali ustvarjati ovir za vstop novih udeležencev na trg; poudarja, da je treba pojasniti pogodbene pravice razvijalcev umetne inteligence in podjetij na področju umetne inteligence, ki prispevajo k ustvarjanju podatkov z uporabo algoritmov ali naprav interneta stvari, zlasti pravico do dostopa do podatkov in do prenosljivosti podatkov, pravico, da se drugo stran pozove, naj preneha uporabljati nekatere podatke, in pravico do popravka ali izbrisa podatkov; |
| --- | --- |

151.

| 152. | v zvezi s podatki, ki jih hranijo javni organi, poziva države članice, naj hitro začnejo izvajati direktivo o odprtih podatkih (39) in ustrezno uporabljajo akt o upravljanju podatkov, pri čemer naj po možnosti brezplačno dajo na voljo nabore podatkov velike vrednosti ter jih posredujejo v strojno berljivi obliki in vmesnikih za aplikacijsko programiranje; poudarja, da bi takšna pobuda zmanjšala stroške, ki jih imajo javni organi z razširjanjem in ponovno uporabo svojih podatkov, raziskovalcem in podjetjem EU pa pomagala znatno izboljšati njihove digitalne tehnologije na področjih, kot je umetna inteligenca; |
| --- | --- |

152.

| 153. | poziva, naj se splošna uredba o varstvu podatkov po vsej EU enotno izvaja, in sicer tako da se učinkovito in hitro začne uporabljati mehanizem za usklajenost ter uskladijo različne nacionalne razlage tega zakonodajnega akta; meni, da je treba poleg tega bolje opremiti organe za varstvo podatkov, med drugim s tehničnim strokovnim znanjem; |
| --- | --- |

153.

| 154. | je seznanjen s praktičnimi smernicami Komisije iz leta 2019 o tem, kako obdelati mešane nabore podatkov; poudarja, da je glede na negotovost glede tega, ali so podatki dovolj anonimizirani, za raziskovalce in podjetja na področju umetne inteligence pogosto še vedno najboljša možnost, da naborov podatkov ne souporabljajo; |
| --- | --- |

154.

| 155. | meni, da mnenje 05/2014 iz člena 29 delovne skupine za varstvo podatkov z dne 10. aprila 2014 o tehnikah anonimizacije nudi koristen pregled, ki bi ga lahko nadalje razvili; poziva Evropski odbor za varstvo podatkov, naj sprejme smernice, ki bodo temeljile na specifičnih možnostih uporabe in ustreznih situacijah, za različne vrste upravljavcev in obdelovalcev podatkov ter za različne primere obdelave podatkov, vključno s kontrolnim seznamom vseh zahtev, ki morajo biti izpolnjene, da bodo podatki dovolj anonimni; pri čemer pa ugotavlja, da sedanje tehnike anonimizacije podatkov ne morejo zagotoviti popolnega in celovitega varstva zasebnosti, saj se je pri poskusih izkazalo, da lahko sodobni umetnointeligenčni sistemi vseeno ponovno identificirajo posameznike; |
| --- | --- |

155.

| 156. | poziva Evropski odbor za varstvo podatkov, naj izda več smernic za raziskovalce in podjetja na področjih, kot je umetna inteligenca, o tem, kako učinkovito in na način, ki bo skladen s splošno uredbo o varstvu podatkov, obdelovati osebne podatke zunaj EU; |
| --- | --- |

156.

| 157. | predlaga, da se financira več raziskav o standardizaciji pristopa „vgrajene zasebnosti“ ter da se spodbujajo kriptografske rešitve in strojno učenje, pri katerih se spoštuje zasebnost, saj je bistveno zagotoviti, da se lahko visokokakovostni podatki uporabljajo za učenje algoritmov in izvajanje nalog umetne inteligence, ne da bi pri tem posegali v zasebnost; ugotavlja, da so se tudi podatkovni trusti, certificiranje umetnointeligenčnih aplikacij velikega tveganja, sistemi za upravljanje osebnih informacij in uporaba sintetičnih podatkov izkazali za obetavne; |
| --- | --- |

157.

| 158. | spodbuja EU in njene države članice, naj izkoristijo nedavno vzpostavljen projekt OECD o dostopu zaupanja vrednih javnih organov do osebnih podatkov, ki jih hrani zasebni sektor, kot referenčno točko za oblikovalce politik po vsem svetu, da bi poiskali mednarodno rešitev in regulativno zbližali primere dobre prakse na tem področju; v zvezi s tem poudarja, da je prosti pretok podatkov in metapodatkov prek mednarodnih meja in ob polnem spoštovanju pravnega reda EU o varstvu podatkov ključen dejavnik, ki omogoča digitalne inovacije v Evropi; zato poziva Komisijo, naj ne nalaga zahtev glede lokalizacije podatkov, razen kadar je to potrebno za varstvo temeljnih pravic, vključno z varstvom podatkov, ali v omejenih, sorazmernih in utemeljenih primerih, kadar je tak pristop v interesu EU ali je potreben za spoštovanje evropskih standardov; |
| --- | --- |

158.

| 159. | poziva Komisijo, naj se na sodbo Sodišča Evropske unije, da je zasebnostni ščit EU-ZDA neveljavljen, odzove tako, da sprejme vse ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev, da bo morebiten nov sklep o ustreznosti v zvezi z ZDA v celoti skladen s splošno uredbo o varstvu podatkov, Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in vsemi vidiki sodbe, hkrati pa poenostavil čezatlantski pretok podatkov; poziva Komisijo, naj nadaljuje pogovore o primernosti podatkov z drugimi državami, ki niso članice EU, saj je to najboljši način za spodbujanje politik EU na področju varstva podatkov in omogočanje mednarodne izmenjave podatkov; |
| --- | --- |

159.

b)   Dokončanje enotnega digitalnega trga

i.   NACIONALNE STRATEGIJE NA PODROČJU UMETNE INTELIGENCE

| 160. | poziva države članice, naj pregledajo svoje nacionalne strategije na področju umetne inteligence, saj je večina še vedno zelo splošnih in nima opredeljenih jasnih ciljev, tudi v zvezi z digitalnim izobraževanjem za družbo kot celoto in z višjimi kvalifikacijami za specialiste; jim priporoča, naj oblikujejo bolj konkretne, količinsko opredeljive in specifične ukrepe ter se trudijo ustvariti sinergije med njimi; |
| --- | --- |

160.

| 161. | poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga določiti prednostne naloge in kar najbolj uskladiti njihove nacionalne strategije in regulativno okolje za umetno inteligenco, da bi zagotovili skladnost in doslednost po vsej EU; poudarja, da je raznolikost nacionalnih pristopov sicer dober način za vzpostavitev najboljše prakse, vendar bi se razvijalci in raziskovalci na področju umetne inteligence srečali s številnimi ovirami, če bi se v vsaki od 27 držav članic uporabljali različni operativni parametri in regulativne obveznosti; |
| --- | --- |

161.

ii.   TRŽNE OVIRE

| 162. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva odstranjevati neupravičene ovire za dokončno vzpostavitev enotnega digitalnega trga, vključno z diskriminacijo na podlagi države, nepopolnim medsebojnim priznavanjem poklicnih kvalifikacij, preveč obremenjujočimi postopki za dostop do trga in neupravičeno visokimi regulativnimi stroški zagotavljanja skladnosti, ter naj obravnava pogosto uporabo odstopanj, ki vodijo v neenotna pravila v različnih jurisdikcijah držav članic; poudarja, da so za podjetja, ki poslujejo v čezmejnem okolju, pravila EU o umetni inteligenci v nasprotju z razdrobljenim pristopom po posameznih državah dobrodošla, saj bodo prispevala k spodbujanju vodilnega položaja Evrope na področju razvoja in uvajanja umetne inteligence; |
| --- | --- |

162.

| 163. | poziva Komisijo, naj pospeši vzpostavitev resnične unije kapitalskih trgov; poudarja, da je treba izboljšati dostop do finančnih sredstev, zlasti za mala in srednja podjetja, zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi; |
| --- | --- |

163.

| 164. | poudarja, da je treba hitro zaključiti pogajanja o še nerešenih zakonodajnih dosjejih, namenjenih dokončanju enotnega digitalnega trga; |
| --- | --- |

164.

| 165. | poziva Komisijo, naj zagotovi dosledno izvrševanje pravil enotnega trga; |
| --- | --- |

165.

| 166. | ugotavlja, da bi bilo treba nov zakonodajni okvir skrbno posodobiti in uskladiti z digitalnimi proizvodi in storitvami; predlaga, naj se pozornost nameni posodobitvi in poenostavitvi postopkov zagotavljanja skladnosti z uvedbo digitalnih alternativ za obstoječa analogna in papirna sredstva, da bi podjetjem omogočili uporabo digitalnih oznak CE, elektronskega označevanja ali digitaliziranih varnostnih navodil; |
| --- | --- |

166.

| 167. | spodbuja Komisijo, naj podpre podjetja, ki ne delujejo prek spleta in si tega želijo; spodbuja informacijske kampanje, namenjene malim in srednjim ter zagonskim podjetjem, v pričakovanju nove in prihodnje zakonodaje EU na tem področju, pa tudi okrepljeno izvrševanje pravil o nadzoru trga, s čimer bi povečali zaupanje evropskih potrošnikov; |
| --- | --- |

167.

iii.   ENAKI KONKURENČNI POGOJI

| 168. | je prepričan, da je potrebna reforma sedanjih nacionalnih in evropskih konkurenčnih in protimonopolnih okvirov, da bi bolje obravnavali zlorabe tržne moči in algoritemsko dogovarjanje v digitalnem gospodarstvu ter vprašanja, povezana z zbiranjem podatkov, in obvladovali tveganja novih nastajajočih monopolov, ne da bi to bilo v škodo inovacijam; pozdravlja prihodnjo odobritev akta o digitalnih trgih; poziva k posebni obravnavi morebitnih vprašanj konkurence na področju umetne inteligence; |
| --- | --- |

168.

| 169. | ugotavlja, da bi morala takšna reforma okrepiti pristop, ki temelji na dokazih, ter bolj upoštevati vrednost podatkov in posledice mrežnih učinkov, uvesti jasna pravila za platforme, ki prevladujejo na trgu, in povečati pravno varnost za sodelovanje v digitalnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

169.

| 170. | v zvezi s tem ugotavlja, da bi morala Komisija prilagoditi svoje prakse za opredelitev trgov, da bi trge ocenila natančneje in v skladu s sodobnimi tržnimi razmerami v digitalnem sektorju, ter opraviti dinamično analizo in sprejeti dolgoročni pregled za oceno obstoja konkurenčnih pritiskov; |
| --- | --- |

170.

| 171. | poziva Komisijo in nacionalne organe, pristojne za konkurenco, naj okrepijo svoja prizadevanja za stalno spremljanje digitalnih trgov in tako opredelijo konkurenčne omejitve in ozka grla na področju konkurence ter posledično pogosteje uvedejo korektivne ukrepe za podjetja, ki zlorabljajo svoj prevladujoči položaj ali so vpletena v protikonkurenčno ravnanje; |
| --- | --- |

171.

| 172. | poziva države članice, naj bistveno povečajo financiranje in tehnično zmogljivost organov, pristojnih za konkurenco, da bi zagotovile učinkovito in hitro izvrševanje pravil konkurence v hitrem in kompleksnem digitalnem gospodarstvu; poudarja, da bi morali organi, pristojni za konkurenco, pospešiti postopke v zvezi z zlorabo in po potrebi uvesti začasne ukrepe za ohranitev in spodbujanje poštene konkurence, hkrati pa zagotoviti procesne pravice podjetij do obrambe; |
| --- | --- |

172.

c)   Digitalna zelena infrastruktura

i.   POVEZLJIVOST IN RAČUNALNIŠKA ZMOGLJIVOST

| 173. | poziva Komisijo, naj izpolni svoj cilj, da bo 75 % evropskih podjetij spodbudila, da do leta 2030 začnejo uporabljati storitve računalništva v oblaku, velepodatke in umetno inteligenco, da bi ostala svetovno konkurenčna in zagotovila, da bodo njeni cilji glede podnebne nevtralnosti doseženi do leta 2050; ugotavlja, da 2,07 milijarde EUR finančnih sredstev za digitalno infrastrukturo v okviru instrumenta za povezovanje Evrope ne zadošča; |
| --- | --- |

173.

| 174. | poudarja, da je treba zaradi sprememb količine in obdelave podatkov za umetno inteligenco razviti in uvesti tudi nove tehnologije obdelave podatkov, ki bodo vključevale računalništvo na robu in s katerimi se bomo odmaknili od modelov centralizirane infrastrukture računalništva v oblaku k vse večji decentralizaciji zmogljivosti obdelave podatkov; poziva h krepitvi naložb in raziskav na področju distribuiranih računalniških grozdov, robnih vozlišč in pobud za digitalne mikrokrmilnike; ugotavlja, da prehod na široko uporabo rešitev na robu morda zahteva več virov, saj se izgubijo koristi optimizacije združevanja, in poudarja, da bi bilo treba okoljske stroške in koristi infrastruktur na robu preučiti na sistemski ravni v okviru evropske strategije za računalništvo v oblaku, vključno z optimizacijo porabe energije umetne inteligence; |
| --- | --- |

174.

| 175. | poudarja, da je za umetno inteligenco potrebna zmogljiva strojna oprema, da bi bili izpopolnjeni algoritmi uporabni, vključno z visokozmogljivostnim in kvantnim računalništvom ter internetom stvari; poziva k nadaljnjemu povečevanju ciljno usmerjenega javnega in zasebnega financiranja inovativnih rešitev, ki zmanjšujejo porabo energije, vključno z okoljsko primerno zasnovo programske opreme; poziva k razvoju standardov za merjenje uporabe virov v digitalni infrastrukturi na ravni EU na podlagi najboljše prakse; je zaskrbljen zaradi svetovne krize mikroprocesorjev in v zvezi s tem pozdravlja predlog Komisije za zakon o čipih, da bi zmanjšali sedanjo odvisnost EU od zunanjih dobaviteljev; vendar opozarja na prihodnja tveganja presežnih zmogljivosti na trgu in poziva k skrbnemu razmisleku o naložbenem ciklu; |
| --- | --- |

175.

| 176. | poudarja, da mora delujoča in hitra infrastruktura za umetno inteligenco temeljiti na pravični in varni digitalni povezljivosti visoke hitrosti, za kar so potrebni uvedba omrežja 5G na vseh mestnih območjih do leta 2030, širok dostop do ultrahitrih širokopasovnih omrežij in politika radiofrekvenčnega spektra z licenčnimi pogoji, ki bodo zagotavljali predvidljivost, spodbujali dolgoročne naložbe in ne bodo izkrivljali konkurence; poziva države članice, naj še naprej izvajajo nabor orodij 5G; poziva, naj se začne uporabljati direktiva o znižanju stroškov širokopasovnih povezav (40), da bi olajšali uvajanje omrežij; poziva Komisijo, naj izvede presojo vpliva tehnologije 5G na okolje; poudarja pomen boja proti širjenju dezinformacij v zvezi z omrežji 5G s komunikacijsko strategijo EU; v zvezi s tem poudarja, da bo obsežna in vključujoča razprava nazadnje prispevala k ustvarjanju zaupanja med državljani glede ukrepov za stalni razvoj mobilnih omrežij; |
| --- | --- |

176.

| 177. | poziva Komisijo, naj določi časovne načrte za države članice, mesta, regije in industrijo ter izboljša postopke upravne odobritve za omrežje 5G; poziva, naj se v regijah, kjer uvajanje izvaja javni sektor, več sredstev nameni za zagotavljanje visokohitrostne povezljivosti oddaljenim skupnostim in za premostitev digitalne vrzeli; poziva k podpori za projekte na področju širokopasovnih povezav in povezljivosti v večletnem finančnem okviru, pri čemer je treba lokalnim organom zagotoviti lažji dostop, da bi preprečili prenizko črpanje javnih sredstev; |
| --- | --- |

177.

| 178. | poziva Komisijo, naj oceni medsebojni vpliv umetne inteligence in naslednjega vala digitalne infrastrukture, da bo lahko Evropa prevzela vodilno vlogo v omrežjih naslednje generacije, vključno s 6G; |
| --- | --- |

178.

| 179. | poziva k jasni strategiji o uvedbi omrežja iz optičnih vlaken in širokopasovnih povezav na podeželskih območjih, ki je ključno tudi za podatkovno intenzivne tehnologije, kot je umetna inteligenca; v zvezi s tem poziva k večji podpori Evropske investicijske banke za projekte povezljivosti na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

179.

| 180. | poudarja, da so za obsežne naložbe, potrebne za postavitev omrežja in hitro uvajanje, da bi dosegli cilje, določene z digitalnim kompasom, potrebni sporazumi o souporabi infrastrukture, ki so tudi ključni za spodbujanje trajnostnosti in zmanjšanje porabe energije; poudarja, da so ta prizadevanja še na začetku in jih je treba še razširiti; |
| --- | --- |

180.

ii.   TRAJNOSTNOST

| 181. | poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri doseganju podnebne nevtralnosti in energijske učinkovitosti zelene digitalne infrastrukture do leta 2030 v skladu s cilji Pariškega sporazuma in v povezavi s programom evropskega zelenega dogovora, tudi s presojo vpliva obsežnega uvajanja sistemov, ki temeljijo na umetni inteligenci, na okolje, pri čemer se upoštevajo povečane potrebe po energiji pri razvoju in uporabi umetne inteligence; poziva k usklajenemu svetovnemu večstranskemu ukrepanju za uporabo umetne inteligence v boju proti podnebnim spremembam ter degradaciji okolja in izgubi biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

181.

| 182. | poziva k uporabi umetne inteligence za spremljanje porabe energije v občinah in razvoj ukrepov za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

182.

| 183. | priznava, da nekatere obsežne aplikacije umetne inteligence zahtevajo veliko podatkov in virov ter da imajo velik vpliv na okolje; opozarja, da bi morali biti sistemi umetne inteligence zasnovani, razviti in uvedeni ob upoštevanju zelenega prehoda, podnebne nevtralnosti in krožnega gospodarstva, da bi bila evropska umetna inteligenca trajnostna in okoljsko odgovorna; |
| --- | --- |

183.

| 184. | poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo energijsko učinkovitih podatkovnih centrov, ki lahko podprejo ogljično nevtralnost; |
| --- | --- |

184.

| 185. | poudarja, da trenutno pomanjkanje izmenjave informacij v podatkovnih centrih ovira možnost ustreznega javnega ukrepanja in primerjalnega pregleda okoljske uspešnosti podatkovnih centrov; poziva k bistvenemu povečanju števila presoj vplivov na okolje, izvedenih v zvezi z razvojem umetne inteligence; poziva k oblikovanju zahtev, s katerimi bi zagotovili, da bodo na voljo ustrezni dokazi za merjenje okoljskega odtisa obsežnih aplikacij umetne inteligence; poudarja, da so potrebna jasna pravila in smernice za presojo vplivov umetne inteligence na okolje, vključno z ocenami življenjskega cikla na podlagi več meril; poziva k odprtemu dostopu do ključnih okoljskih kazalnikov uspešnosti podatkovnih centrov, razvoju standardov EU in uvedbi zelenih oznak EU za računalništvo v oblaku; |
| --- | --- |

185.

| 186. | poziva k načrtu krožnega gospodarstva za digitalne tehnologije in umetno inteligenco ter poudarja, da bi morala EU zagotoviti močno verigo za recikliranje IKT; |
| --- | --- |

186.

| 187. | priporoča spodbujanje uporabe rešitev, ki temeljijo na umetni inteligenci, v skladu z dvojnim zelenim in digitalnim prehodom v vseh sektorjih, da bi uskladili trajnostne standarde za podjetja ter omogočili spremljanje energijske učinkovitosti in zbiranje informacij o emisijah in življenjskem ciklu proizvodov; |
| --- | --- |

187.

| 188. | poziva Komisijo, naj oblikuje natečaje in naloge za rešitve umetne inteligence za reševanje posebnih okoljskih problemov ter okrepi to komponento v programu Obzorje Evropa in programu za digitalno Evropo; opozarja, da bi bilo treba projekte, povezane s potencialom umetne inteligence za obravnavanje okoljskih vprašanj, izvajati na podlagi odgovornih in etičnih raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

188.

| 189. | poziva Komisijo, naj razvije okoljska merila ter naj dodeljevanje proračunskih sredstev EU, financiranje in postopke javnega naročanja za umetno inteligenco poveže z njeno okoljsko uspešnostjo; |
| --- | --- |

189.

| 190. | poziva Komisijo, naj spodbuja pametna mesta s pametnimi stavbami, pametnimi omrežji, povezanimi avtomobili, platformami za mobilnost, javnimi storitvami in logistiko; podpira razvoj skupne zbirke najboljših praks za projekte in aplikacije; poudarja, da pametna mesta zahtevajo dobro sodelovanje med državo in lokalnimi oblastmi, pa tudi med njihovimi agencijami in zasebnimi strankami; |
| --- | --- |

190.

| 191. | poudarja, da je treba opredeliti načela, s katerimi bi zagotovili, da se lahko ustrezni podatki o podnebju in trajnostnosti vključijo v vzpostavitev novih podatkovnih prostorov o trajnostnosti; |
| --- | --- |

191.

| 192. | poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami in zasebnim sektorjem pri vzpostavljanju in podpiranju zmogljivosti za testiranje, v katerih bo mogoče preskusiti trajnost aplikacij umetne inteligence, ter naj ponudi smernice o tem, kako izboljšati okoljski odtis teh aplikacij; spodbuja prilagoditev obstoječih zmogljivosti za testiranje, da bi se osredotočili na primere uporabe v krožni proizvodnji; |
| --- | --- |

192.

| 193. | poziva Komisijo, naj spodbuja trajnostno prometno infrastrukturo, ki uporablja umetno inteligenco za povečanje učinkovitosti, zmanjšanje onesnaževanja in spodbujanje prilagodljivosti potrebam uporabnikov; |
| --- | --- |

193.

d)   Ekosistem odličnosti

i.   TALENTI

| 194. | poziva Komisijo, naj oblikuje okvir spretnosti in znanj na področju umetne inteligence, ki bo izhajal iz okvira digitalnih kompetenc, da bi državljanom, delavcem in podjetjem zagotovili ustrezne priložnosti za usposabljanje in učenje na področju umetne inteligence ter izboljšali izmenjavo znanja, primerov dobre prakse ter medijske in podatkovne pismenosti med organizacijami in podjetji, in sicer tako na ravni EU kot tudi na nacionalni ravni; poziva Komisijo, naj hitro oblikuje takšen okvir kompetenc na podlagi obstoječih izobraževalnih shem za umetno inteligenco; priporoča, naj se ustanovi evropski podatkovni prostor za znanja in spretnosti na področju umetne inteligence, ki bo podpiral evropsko usposabljanje na sektorski in regionalni ravni v vseh državah članicah; poudarja, da morata biti pridobivanje in poučevanje digitalnih znanj in spretnosti ter znanj in spretnosti na področju umetne inteligence dostopna vsem, zlasti ženskam in ranljivim skupinam; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo brezplačne spletne tečaje za izboljšanje osnovnega usposabljanja na področju umetne inteligence; |
| --- | --- |

194.

| 195. | poziva k naložbam v raziskave, da bi bolje razumeli strukturne trende, povezane z umetno inteligenco, na trgu dela, vključno s tem, po katerih znanjih in spretnostih bo v prihodnosti večje povpraševanje in na katerih področjih grozi pomanjkanje, da bi prilagodili sheme za prehod zaposlenih; |
| --- | --- |

195.

| 196. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ni ciljno usmerjenih in sistematičnih ukrepov za poklicno usposabljanje odraslih; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo politike, vključno z ustreznimi naložbami v preusposabljanje in izpopolnjevanje delovne sile ter z obveščanjem državljanov o delovanju algoritmov in njihovem vplivu na vsakdanje življenje; poziva, naj se posebna pozornost nameni tistim, ki so izgubili zaposlitev ali jim grozi, da jo bodo izgubili zaradi digitalnega prehoda, da bi jih pripravili na delo s tehnologijami, povezanimi z umetno inteligenco in IKT; poziva Komisijo, naj spodbuja partnerstva za znanja in spretnosti z več deležniki in naj vanje vlaga, da bi preskusili najboljše prakse; priporoča spremljanje ustvarjanja kakovostnih delovnih mest, povezanih z umetno inteligenco, v EU; |
| --- | --- |

196.

| 197. | poudarja, da je obstoječe digitalne vrzeli mogoče odpraviti le s ciljno usmerjenimi in vključujočimi ukrepi za ženske in starejše, zato poziva k znatnim naložbam v ciljno usmerjeno izpopolnjevanje ter izobraževalne ukrepe; poziva Komisijo in države članice, naj v zvezi s tem spodbujajo kulturo enakosti spolov in enake delovne pogoje; |
| --- | --- |

197.

| 198. | poziva Komisijo, naj spodbuja enakost spolov v podjetjih, ki se ukvarjajo z dejavnostmi, povezanimi z umetno inteligenco in IKT, tudi s financiranjem projektov v digitalnem sektorju, ki jih vodijo ženske, in spodbujanjem minimalnega števila raziskovalk, ki sodelujejo pri razpisih za financiranje raziskav, povezanih z umetno inteligenco in IKT; |
| --- | --- |

198.

| 199. | poudarja, da je treba pomanjkanje talentov obravnavati z zagotavljanjem rasti, privabljanja in zadrževanja vrhunskih talentov; poziva Komisijo, naj ukrepa v skladu s svojim ciljem, da bi bilo v EU zaposlenih 20 milijonov strokovnjakov za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo; poudarja, da mora EU omogočiti konkurenčne plače, boljše delovne pogoje, čezmejno sodelovanje in konkurenčno infrastrukturo, da bi zadržala največje talente na področju umetne inteligence in preprečila beg možganov; |
| --- | --- |

199.

| 200. | poudarja dodano vrednost poenostavljenega in racionaliziranega okvira Unije za privabljanje mednarodnih talentov v tehnološki sektor, da bi omogočili pretok talentov in mobilnost znotraj EU in iz tujine, izboljšali dostop mednarodnih talentov do trga dela Unije ter na zahtevo privabili delavce in študente; poudarja, da so potrebna nova inovativna orodja in zakonodaja, ki bodo delodajalcem pomagala pri povezovanju s potencialnimi delavci na področju IKT, odpravila pomanjkanje delovne sile na trgu dela in olajšala priznavanje mednarodnih kvalifikacij ter znanj in spretnosti; priporoča oblikovanje evropskega bazena talentov in platforme za povezovanje, ki bi služila kot enotna kontaktna točka za mednarodne talente, ki se želijo prijaviti na delo v EU, pa tudi za delodajalce, ki iščejo potencialne delavce v tujini; poziva Komisijo, naj razširi področje uporabe modre karte EU, da bo Evropa ostala odprta za svetovne talente; |
| --- | --- |

200.

| 201. | poziva Komisijo, naj obravnava povečano povpraševanje po delu na daljavo prek meja držav članic, da bi zaposlenim iz EU in mednarodnih skupnosti omogočili delo na daljavo v drugi državi članici, kot je tista, v kateri prebivajo; v zvezi s tem priporoča celovit pregled zakonodajnih in drugih ovir za delo na daljavo ter njihovo obravnavo v nadaljnjih zakonodajnih predlogih; |
| --- | --- |

201.

| 202. | poudarja, da je treba okrepiti inovacijsko kohezijo med regijami EU in med državami članicami, saj so talenti lahko neenakomerno porazdeljeni; |
| --- | --- |

202.

| 203. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno varstvo pravic in dobrega počutja delavcev, kot so nediskriminacija, zasebnost, samostojnost in človekovo dostojanstvo pri uporabi umetne inteligence in algoritemskem upravljanju, tudi kar zadeva prakse neupravičenega nadzora; poudarja, da morajo delodajalci pri uporabi umetne inteligence pri delu zagotavljati preglednost glede načina njene uporabe in njenega vpliva na delovne pogoje, ter poudarja, da bi morali delavce pred uporabo naprav in praks, ki temeljijo na umetni inteligenci, vedno obvestiti in se z njimi posvetovati; poudarja, da morajo biti algoritmi vedno pod človeškim nadzorom ter da morajo biti njihove odločitve odgovorne, izpodbitne in po potrebi reverzibilne; meni, da bi bilo treba spodbujati usposabljanje razvijalcev algoritmov o etičnih, preglednih in protidiskriminacijskih vprašanjih; |
| --- | --- |

203.

| 204. | poziva k oblikovanju evropske strategije za varno uporabo umetne inteligence za otroke, ki bi otroke obveščala o interakciji z umetno inteligenco, da bi jih zaščitili pred tveganji in morebitno škodo; |
| --- | --- |

204.

| 205. | poziva države članice, naj digitalne spretnosti in pismenost vključijo v osnovno izobraževanje in vseživljenjsko učenje; poziva k oblikovanju uspešnega izobraževalnega sistema na področju umetne inteligence, ki bo že v zgodnji fazi spodbujal digitalno pismenost, znanja in spretnosti ter digitalno odpornost, začenši z osnovnošolskim izobraževanjem; poudarja, da so za razvoj učinkovitih učnih načrtov za digitalno izobraževanje potrebni politična volja, zadostna sredstva in znanstvene raziskave; poziva Komisijo, naj spodbuja uvedbo programov umetne inteligence in računalniških kompetenc v vseh evropskih šolah, univerzah in izobraževalnih ustanovah; poudarja, da je tak razvoj znanj in spretnosti potreben v izobraževanju odraslih, pa tudi v osnovnošolskem ali srednješolskem izobraževanju; poziva k celoviti in dosledni pobudi za politiko Komisije in držav članic o znanjih in spretnostih ter izobraževanju na področju umetne inteligence na ravni EU, pa tudi k zakonodajni pobudi o umetni inteligenci na delovnem mestu; |
| --- | --- |

205.

| 206. | opozarja, da so potrebni multidisciplinarni univerzitetni učni načrti, ki se bodo osredotočali na digitalna znanja in spretnosti ter znanja in spretnosti na področju umetne inteligence, tudi na področju zdravja, ter meddisciplinarna raziskovalna središča; meni, da bi bilo treba dati poudarek tudi na poti k nadaljnjemu izobraževanju za specializacijo na področju umetne inteligence (npr. magistrski in doktorski študij ter študij s skrajšanim časom); |
| --- | --- |

206.

| 207. | poziva države članice, naj namenijo prednost razvoju inovativnih učnih metod in učnih načrtov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter programiranja, zlasti pa naj izboljšajo kakovost matematike in statistične analize za razumevanje algoritmov umetne inteligence; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo akademske discipline na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, da bi povečale število študentov na teh področjih; poudarja, da bodo tudi druge discipline, ki so povezane z naravoslovjem, tehnologijo, inženirstvom in matematiko, ključne za spodbujanje digitalnih znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

207.

| 208. | spodbuja države članice, naj spodbujajo udeležbo žensk v študiju in karierah na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, IKT in umetne inteligence, da bi dosegli enakost spolov, tudi z opredelitvijo cilja za udeležbo raziskovalk v projektih na teh področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter umetne inteligence; |
| --- | --- |

208.

| 209. | poudarja, da bi moralo digitalno izobraževanje povečati tudi ozaveščenost o vidikih morebitnega vpliva strojnega učenja na vsakdanje življenje, vključno s sistemi za priporočanje, ciljno usmerjenim oglaševanjem, algoritmi družbenih medijev in globokimi ponaredki; poudarja, da je za digitalno odpornost potrebno dodatno medijsko izobraževanje, ki bo pripomoglo k kontekstualizaciji novih digitalnih znanj in spretnosti ter znanj in spretnosti na področju umetne inteligence, zato poziva k podpori novim in že obstoječim dostopnim tečajem opismenjevanja na področju umetne inteligence za vse državljane; |
| --- | --- |

209.

| 210. | poziva k ukrepom, s katerimi bi zagotovili, da bodo imele vse izobraževalne ustanove širokopasovni dostop in močno digitalno učno infrastrukturo; poudarja, da je treba evropskim univerzam in njihovim mrežam zagotoviti ustrezne računalniške vire, potrebne za usposabljanje modelov umetne inteligence, ki postajajo vse dražji; poudarja, da je treba učiteljem posredovati potrebna znanja in orodja na področju umetne inteligence; poziva k večjemu poudarku na tehničnem usposabljanju učiteljev in razvoju inovativnih orodij za poučevanje in učenje; |
| --- | --- |

210.

| 211. | poziva k naložbam v pobude za izboljševanje spretnosti programiranja med mladimi, da bi spodbudili znanja in spretnosti na področju umetne inteligence ter visoke kvalifikacije, vključno s šolami programiranja, programi poletnih šol in štipendijami na področju umetne inteligence; meni, da bi bilo treba prakso EU za digitalne priložnosti razširiti tudi na poklicno usposabljanje; |
| --- | --- |

211.

ii.   RAZISKAVE

| 212. | poziva EU, naj poveča naložbe v raziskave o umetni inteligenci in drugih ključnih tehnologijah, kot so robotika, kvantno računalništvo, mikroelektronika, internet stvari (IoT), nanotehnologija in 3D-tiskanje; poziva Komisijo, naj razvije in vzdržuje evropski strateški raziskovalni načrt za umetno inteligenco, ki bo odgovoril na pomembne interdisciplinarne izzive, pri katerih je umetna inteligenca lahko del rešitve; poudarja, da bi bilo treba naložbe usmeriti v primere, pri katerih je velika verjetnost, da bodo povečali število trajnostnih rešitev, blaginjo in vključenost v družbo; |
| --- | --- |

212.

| 213. | spodbuja vse države članice, naj večji delež svojega BDP porabijo za raziskave o digitalnih tehnologijah; poziva k nadaljnji krepitvi programa Obzorje Evropa, zlasti njegovega partnerstva za umetno inteligenco, podatke in robotiko, ter Evropskega sveta za inovacije; poziva k razširitvi programa Digitalna Evropa ter meni, da bi bilo treba dodeljena sredstva v višini 7,6 milijarde EUR povečati; |
| --- | --- |

213.

| 214. | poudarja, da je treba na ravni EU dati prednost raziskavam na področju umetne inteligence; poziva Komisijo, naj poenostavi strukturo financiranja raziskav, tudi zahtev in postopkov za pridobitev nepovratnih sredstev; poudarja, da je treba izboljšati kakovost in doslednost pregledovanja predlogov in povečati predvidljivost finančnih instrumentov in njihov časovni razpored, da bi podprli dolgoročno načrtovanje, pri čemer bi bilo treba uporabiti evropski načrt za raziskave na področju umetne inteligence; poziva Komisijo, naj financira več projektov na področju umetne inteligence s kombiniranjem različnih instrumentov, kot so Evropski raziskovalni svet, ukrepi Marie Skłodowske-Curie, Evropski svet za inovacije in Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo; |
| --- | --- |

214.

| 215. | poziva Komisijo in države članice, naj dajo prednost financiranju raziskav na področju umetne inteligence, ki se osredotočajo na trajnostno in družbeno odgovorno umetno inteligenco ter prispevajo k iskanju rešitev, ki bodo varovale in spodbujale spoštovanje temeljnih pravic, ter naj se izogibajo financiranju programov, ki predstavljajo nesprejemljivo tveganje glede omenjenih pravic, med drugim financiranju sistemov množičnega nadzora, družbenega točkovanja in drugih sistemov, ki bi lahko imeli negativne družbene posledice, ter tehnologij, ki prispevajo k okoljski škodi; |
| --- | --- |

215.

| 216. | spodbuja vzpostavitev več delovnih mest predavateljev umetne inteligence na evropskih univerzah, zagotovitev ustreznih plač za raziskave na področju umetne inteligence in več javnega financiranja za ustrezno usposabljanje in zadržanje zdajšnje in naslednje generacije raziskovalcev in podjetnikov ter preprečevanje bega možganov; poudarja, da je treba zmanjšati birokratske ovire za raziskovalce na univerzah pri enostavnem dostopu do sredstev, in poziva Komisijo, naj zagotovi orodja za povečanje digitalne medsebojne povezanosti univerz, tako v posameznih državah članicah kot med njimi; poziva k razvoju medsektorskih mrež za umetno inteligenco med evropskimi univerzami, raziskovalnimi ustanovami in zasebnim sektorjem ter namenskih multidisciplinarnih raziskovalnih centrov za umetno inteligenco; |
| --- | --- |

216.

| 217. | priporoča, naj univerze okrepijo financiranje za uporabne raziskovalne projekte, ki upoštevajo razsežnosti umetne inteligence; |
| --- | --- |

217.

| 218. | poziva Komisijo, naj z vzpostavitvijo poslovnih mrež in kontaktnih točk s pravnimi strokovnjaki in poslovnimi svetovalci na univerzah, pa tudi z vzpostavitvijo okroglih miz za državljane, znanstvenih in družbenih platform in vključevanjem javnosti v oblikovanje raziskovalnih programov na področju umetne inteligence izboljša prenos znanja med raziskavami na področju umetne inteligence ter javnostjo; poudarja, kako pomemben je nemoten prehod med akademskim svetom in industrijo ter kako velika je dodana vrednost njune bližine za uspešne in dinamične ekosisteme umetne inteligence in industrijska središča; |
| --- | --- |

218.

| 219. | poudarja, da je treba pospešiti prenose znanja v EU od raziskav in znanosti do uporabe umetne inteligence v industriji ter v javnem sektorju; pozdravlja vzpostavitev namenskega javno-zasebnega partnerstva za umetno inteligenco; poziva Komisijo, naj ustanovi evropske podatkovne centre za umetno inteligenco, ki jih bosta skupaj razvijali industrija in civilna družba; poudarja pomen centrov za testiranja na področju umetne inteligence; posebej izpostavlja Skupno podjetje za visokozmogljivostno računalništvo, Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije in Skupno podjetje za pametna omrežja in sisteme; |
| --- | --- |

219.

| 220. | poziva k ustanovitvi vodilnih centrov za umetno inteligenco v okviru programa Obzorje Evropa na podlagi obstoječih in prihodnjih mrež regionalnih centrov odličnosti na področju umetne inteligence, da bi vzpostavili zavezništvo močnih evropskih raziskovalnih organizacij, ki bodo imele skupen načrt za podporo odličnosti na področju temeljnih in uporabnih raziskav, usklajevanje nacionalnih prizadevanj na področju umetne inteligence, spodbujanje inovacij in naložb, privabljanje in ohranjanje talentov na področju umetne inteligence v Evropi ter ustvarjanje sinergij in ekonomije obsega; meni, da bi lahko koncept vodilnih centrov privabil najboljše znanstvenike iz tujine ter prinesel znatne zasebne naložbe v Evropo; |
| --- | --- |

220.

| 221. | dodaja, da bi bilo treba vodilne centre, v sodelovanju z drugimi raziskovalnimi ustanovami in industrijo, tudi ustrezno financirati; poudarja koristi dobro opremljenih regulativnih peskovnikov za preskušanje proizvodov, storitev in pristopov umetne inteligence v nadzorovanem resničnem okolju, preden se dajo na trg; |
| --- | --- |

221.

| 222. | poudarja, da je vzpostavitev evropskih vozlišč za digitalne inovacije v okviru programa Digitalna Evropa dodaten pomemben korak pri oblikovanju ekosistema odličnosti na področju umetne inteligence, ki bo temeljil na grozdih univerz in industrije; vendar obžaluje, da so merila za imenovanje evropskih vozlišč za digitalne inovacije še vedno ohlapna, zato se vozlišča, razpršena po Evropi, zelo razlikujejo po svojih zmogljivostih in razvoju, in da sodelovanje z drugimi digitalnimi vozlišči, ki jih je vzpostavil Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) oziroma so bila vzpostavljena v okviru programa Obzorje Evropa, še vedno ni dorečeno; zato predlaga, da je treba vložiti več usklajevanja in prizadevanj, potrebna pa je tudi vzpostavitev sodelovalnega splošnega grozda decentraliziranih vozlišč za umetno inteligenco, ki bo temeljil na vseevropskem okviru pravnega strokovnega znanja, podatkov, financiranja in pobud; pozdravlja pobude Komisije za vzpostavitev mrež zagonskih podjetij po vsej EU in zunaj nje, kot sta Start-up Europe in Start-up Europe Mediterranean, da bi spodbudili izmenjavo zamisli, poslovne priložnosti in priložnosti za mreženje; |
| --- | --- |

222.

| 223. | predlaga, naj se povečajo in uskladijo obstoječe pobude, kot sta Evropski laboratorij za učenje in inteligentne sisteme in Konfederacija laboratorijev za raziskave umetne inteligence v Evropi, in vodilni projekti, kot sta mreža HumanE AI in AI4EU, z namenom spodbujanja ambicioznih, sodelovalnih in vseevropskih raziskovalnih in razvojnih ciljev ter projektov; |
| --- | --- |

223.

e)   Ekosistem zaupanja

i.   DRUŽBA IN UMETNA INTELIGENCA

| 224. | predlaga, naj države članice poleg predlaganega usposabljanja na področju umetne inteligence oblikujejo kampanje ozaveščanja, vključno z javnimi razpravami na lokalni ravni, ki bodo dodatno sredstvo za stik z državljani ter njihovo obveščanje in opolnomočenje, da bi bolje razumeli priložnosti, tveganja in družbene, pravne in etične učinke umetne inteligence, kar bo nadalje prispevalo k njeni verodostojnosti in demokratizaciji; je prepričan, da bi to, skupaj z oblikovanjem jasnega in trdnega pravnega okvira za na človeka osredotočeno in zaupanja vredno umetno inteligenco, lahko prispevalo k zmanjšanju pomislekov državljanov, ki bi lahko bili povezani z razširjeno uporabo umetne inteligence v Evropi; |
| --- | --- |

224.

| 225. | poziva EU, naj zagotovi, da bodo razvoj, uvedba in uporaba umetne inteligence v celoti spoštovali demokratična načela in temeljne pravice ter spoštovali zakonodajo na način, ki bo omogočal boj proti mehanizmom nadzora in ne bo neprimerno posegal v volitve ali prispeval k širjenju dezinformacij; |
| --- | --- |

225.

| 226. | poudarja, da bi morale vlade in podjetja uporabljati in naročati le zaupanja vredne sisteme umetne inteligence, ki so po potrebi zasnovani tako, da podpirajo pravice delavcev ter spodbujajo kakovostno izobraževanje in digitalno pismenost ter ne povečujejo razlik med spoloma ali diskriminacije s preprečevanjem enakih možnosti za vse; |
| --- | --- |

226.

| 227. | podpira prilagoditve zakonodaje o varstvu potrošnikov kot še en način za krepitev zaupanja v umetno inteligenco, na primer tako, da se potrošnikom zagotovi pravica, da vedo, ali so v stiku z obliko umetne inteligence, kar bi jim omogočilo, da vztrajajo pri človeškem pregledu odločitev umetne inteligence, in tako, da se jim zagotovi sredstva za preprečevanje komercialnega nadzora ali individualiziranega oblikovanja cen; |
| --- | --- |

227.

| 228. | poudarja, da bi bilo treba nekatere tehnologije umetne inteligence na delovnem mestu, kot so tehnologije, ki uporabljajo podatke delavcev, uvesti ob posvetovanju s predstavniki delavcev in socialnimi partnerji; poudarja, da bi morali imeti delavci in njihovi predstavniki možnost, da od delodajalcev zahtevajo informacije o tem, kateri podatki se zbirajo, kje se hranijo, kako se obdelujejo in kakšni zaščitni ukrepi so vzpostavljeni za njihovo zaščito; |
| --- | --- |

228.

| 229. | poziva EU, naj zagotovi, da bodo umetnointeligenčni sistemi odražali njeno kulturno raznolikost in večjezičnost, da bi preprečili pristranskost in diskriminacijo; izpostavlja vprašanje pristranskosti umetne inteligence, za rešitev katerega je treba spodbujati raznolikost v ekipah, ki razvijajo in uvajajo posamezne aplikacije umetne inteligence in ki ocenjujejo njihova tveganja; poudarja, da je treba podatke, razčlenjene po spolu, uporabiti za ocenjevanje algoritmov umetne inteligence in da mora biti analiza na podlagi spola vključena v vse ocene tveganja umetne inteligence; |
| --- | --- |

229.

| 230. | poudarja pomen stalnega raziskovanja in spremljanja učinkov umetne inteligence na različne vidike družbe, tako na nacionalni ravni kot na ravni EU; predlaga, da se v to vključijo tudi Eurostat in druge agencije EU; |
| --- | --- |

230.

| 231. | poudarja, da bi lahko na podlagi rezultatov sistema spremljanja razmislili o evropskem skladu za prehod, ki bi na primer pomagal pri obvladovanju izgube delovnih mest v ranljivih sektorjih ali regijah; |
| --- | --- |

231.

ii.   E-UPRAVA

| 232. | poziva države članice, naj izpolnijo Talinsko deklaracijo o e-upravi, postavijo državljane v osredje storitev in uvedejo mehanizme za zagotovitev brezmejnih, interoperabilnih, personaliziranih, uporabnikom prijaznih digitalnih javnih storitev od konca do konca, ki bodo temeljile na umetni inteligenci, vsem državljanom na vseh ravneh javne uprave; meni, da bi si morali zastaviti cilj, da v naslednjih petih letih državljanom zagotovimo digitalizirane storitve e-uprave, ki bi temeljile na umetni inteligenci, hkrati pa ohranimo interakcijo med ljudmi; opozarja, da bodo imeli pri tem ključno vlogo sredstva mehanizma za okrevanje in odpornost in nacionalni načrti za okrevanje in odpornost; poziva javne organe, naj podpirajo in razvijajo umetno inteligenco v javnem sektorju; pozdravlja revizijo uredbe eIDAS (41) in njeno vlogo pri spodbujanju uvajanja digitalnih javnih storitev; poudarja, da nihče ne bi smel biti zapostavljen in da bi morale biti vedno na voljo alternative zunaj spleta; |
| --- | --- |

232.

| 233. | poziva Komisijo, naj obnovi akcijski načrt za e-upravo in poišče sinergije s programom za digitalno Evropo, da bi podprli javne uprave pri sprejemanju umetne inteligence v skladu z evropsko strategijo za odprtokodno programje; |
| --- | --- |

233.

| 234. | opozarja, da ima e-uprava pomembno vlogo pri razvoju podatkovnega gospodarstva in digitalnih inovacij na enotnem digitalnem trgu; ugotavlja, da sta sodelovanje in izmenjava dobrih praks med javnimi upravami in prek meja bistvena dela uvedbe e-uprave po vsej EU; poziva k standardiziranim in racionaliziranim javnoupravnim postopkom za učinkovitejše izmenjave med državami članicami EU in vsemi upravnimi ravnmi; |
| --- | --- |

234.

| 235. | ugotavlja, da so za razvoj kakovostnih spletnih storitev potrebni usposobljeni strokovnjaki; poudarja, da je treba okrepiti vladne politike zaposlovanja in usposabljanja za digitalno usposobljene ljudi z znanjem o umetni inteligenci; |
| --- | --- |

235.

| 236. | poziva k pospešenem uvajanju enotnega digitalnega portala in k spodbujanju razvoja interoperabilnih platform, ki ponujajo čezmejne storitve v EU, ob izpolnjevanju skupnih varnostnih standardov v vseh državah članicah; poudarja, da bi bilo treba razmisliti o morebitni razširitvi zunaj omejenega nabora storitev, ki so trenutno vključene v Uredbo (EU) 2018/1724 (42) o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala; |
| --- | --- |

236.

| 237. | poudarja, da platforme za javno posvetovanje institucij EU in držav članic povečujejo sodelovanje in dostop do digitalnih informacij; priporoča naložbe v izboljšanje uporabnosti in dostopnosti, kot je zagotavljanje povzetkov in informacij v več jezikih, pa tudi v namensko trženje digitalnih platform za sodelovanje javnosti in ciljno usmerjeno ozaveščanje o njih; |
| --- | --- |

237.

| 238. | priporoča okrepitev interaktivnih in osebnih dialogov z državljani EU prek spletnih posvetovanj z državljani, oblik dialoga z deležniki ali digitalnih funkcij za komentiranje zakonodaje in pobud EU; |
| --- | --- |

238.

iii.   E-ZDRAVJE

| 239. | poziva k zasnovi, ki bo osredotočena na človeka, in pristopu k umetni inteligenci v zdravstvu, ki bo temeljil na dokazih in bo osredotočen na personalizirano, stroškovno učinkovito in kakovostno zdravstvo, usmerjeno v pacienta in razvito v tesnem sodelovanju z zdravstvenimi delavci in pacienti, hkrati pa bo podpiral človeški nadzor in odločanje; poziva k prednostnemu financiranju, določitvi strateških ciljev, spodbujanju sodelovanja in sprejetju uporabe umetne inteligence v zdravstvu, ki je kritični sektor, v katerem lahko priložnosti, ki jih ponuja umetna inteligenca, prinesejo ogromne koristi za zdravje in dobro počutje državljanov, dokler se s tem povezana tveganja ustrezno obvladujejo; |
| --- | --- |

239.

| 240. | poudarja, da bi bilo treba uporabo umetne inteligence v zdravstvu spodbujati kot orodje za pomoč zdravstvenim delavcem in zmanjšanje njihovega bremena, ki bi jim omogočilo, da bi se lahko osredotočili na klinične naloge, ne pa kot nadomestilo za zdravstvene delavce ali kot neodvisni akter v zdravstvenih sistemih; poudarja, da je treba zagotoviti enako raven kakovosti, varnosti in zaščite kot v regulativnem postopku odobritve zdravil, cepiv in medicinskih pripomočkov; poziva k uporabi metode, podobne kliničnemu preskušanju, za preskušanje ustreznosti in spremljanje uporabe umetne inteligence v kliničnem okolju; meni, da bi bilo koristno oceniti, katere zdravstvene storitve se lahko avtomatizirajo ob upoštevanju vprašanj o etiki in odgovornosti; |
| --- | --- |

240.

| 241. | meni, da bi bilo treba pravičen dostop do zdravstvenega varstva kot načelo razširiti na uporabe umetne inteligence, povezane z zdravjem, vštevši sisteme za odkrivanje bolezni, obvladovanje kroničnih bolezni, zagotavljanje zdravstvenih storitev in odkrivanje novih zdravil; poudarja, da je treba sprejeti ustrezne ukrepe za obvladovanje zdravstvenih tveganj v zvezi z digitalnim razkorakom, algoritemsko pristranskostjo in diskriminacijo ter marginalizacijo ranljivih oseb ali kulturnih manjšin z omejenim dostopom do zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

241.

| 242. | opozarja na stališče Parlamenta, da zavarovalnicam ali drugim ponudnikom storitev, ki imajo pravico dostopa do informacij, shranjenih v aplikacijah e-zdravja, ne bi smelo biti dovoljeno, da te podatke uporabljajo za diskriminacijo pri določanju cen; |
| --- | --- |

242.

| 243. | je prepričan, da so sedanji projekti in pobude EU, kot so EU4 Health, evropski zdravstveni podatkovni prostor in evropska platforma za registracijo redkih bolezni, korak v pravo smer, saj državam članicam omogočajo združevanje virov, povečanje koristnega sodelovanja med zdravstvenimi sistemi ter varno izmenjavo kakovostnih podatkov za raziskave in inovacije ob ohranjanju zasebnosti; |
| --- | --- |

243.

| 244. | poziva k ustrezni pravni utrditvi in umestitvi okvira za umetno inteligenco v zdravstvu na ravni Unije; poudarja, da se veliko stopenj tveganja z napredkom tehnologij umetne inteligence skozi čas spreminja; |
| --- | --- |

244.

| 245. | poudarja, da so potrebna natančnejša pravila za obdelavo zdravstvenih podatkov v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov, da bi v celoti izkoristili potencial umetne inteligence v korist posameznikov, hkrati pa ohranili spoštovanje temeljnih pravic; poziva Komisijo, naj hitreje in bolje harmonizira standarde, ki urejajo obdelavo zdravstvenih podatkov, zajemši izmenjavo, anonimizacijo in interoperabilnost, v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

245.

| 246. | poziva Komisijo, naj spodbuja vključevanje etičnih pravil na vseh stopnjah razvoja, zasnove in uporabe aplikacij umetne inteligence; poudarja, da je treba spodbujati nadaljnje raziskave o metodah in pristranskostih, zakodiranih v naučenih sistemih umetne inteligence, da bi preprečili neetične in diskriminatorne zaključke, kadar se uporabljajo za zdravstvene podatke o ljudeh; priporoča vzpostavitev kodeksa ravnanja EU za obdelavo zdravstvenih podatkov v popolni skladnosti s splošno uredbo o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

246.

| 247. | poziva Komisijo, naj razmisli o pobudi o nevropravicah, da bi človeške možgane zaščitili pred vmešavanjem, manipulacijo in nadzorom nevrotehnologije, ki temelji na umetni inteligenci; spodbuja Komisijo, naj se zavzema za agendo o nevropravicah na ravni OZN, da bi v Splošno deklaracijo človekovih pravic vključili nevropravice, zlasti v zvezi s pravico do identitete, svobodne volje, duševne zasebnosti, enakega dostopa do napredka pri umetni krepitvi možganov in zaščite pred algoritemsko pristranskostjo; |
| --- | --- |

247.

| 248. | poziva Komisijo, naj razmisli o pravnem okviru za spletne zdravniške preglede; |
| --- | --- |

248.

| 249. | poudarja, da so potrebni ukrepi, ki spodbujajo enak dostop do zdravstvenega varstva in krepijo uvajanje rešitev umetne inteligence pri izvajalcih zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

249.

| 250. | poziva Komisijo, naj podpre vzpostavitev mehanizma za sodelovanje v okviru evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora, da bi spodbudili izmenjavo zdravstvenih podatkov in podprli razvoj elektronske zdravstvene dokumentacije v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi; poziva k izboljšanju kakovosti razpoložljivih podatkov za vsakega državljana EU z omogočanjem pravilnega delovanja digitalnih orodij (npr. na podlagi algoritmov za samoučenje ali analize velepodatkov); priporoča, naj bodo podatki, shranjeni v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov, na voljo za nadaljnje raziskave ter razvoj novih zdravil in individualiziranega zdravljenja; |
| --- | --- |

250.

| 251. | poudarja, da je treba v izobraževanje zdravstvenih delavcev vključiti digitalne spretnosti in znanja na področju umetne inteligence ter znanje o zakonodaji EU o varstvu podatkov in ravnanju z občutljivimi podatki, med drugim spodbujanje anonimizacije podatkov; |
| --- | --- |

251.

| 252. | poziva k smernicam glede uporabe okvirov odgovornosti in harmoniziranih režimov odobritve za medicinske aplikacije na podlagi umetne inteligence in zdravila, razvita ali preskušena z umetno inteligenco in strojnim učenjem; poudarja, da bi bilo treba škodo, ki je posledica nezadostnega dodeljevanja sredstev ali nezadostnega zagotavljanja oskrbe prek umetnointeligenčnih priporočilnih sistemov v zdravstvenem sektorju, obravnavati v vseh prihodnjih regulativnih reformah; poudarja, da so za certificiranje in odobritev aplikacij v zdravstvu v skladu s tveganji glede odgovornosti potrebni ustrezni primeri dobre prakse, standardi in merila; |
| --- | --- |

252.

| 253. | poziva Komisijo, naj zagotovi in uporabi na človeka osredotočene napovedne modele za pandemije, pri katerih se raznoliki nabori podatkov združujejo v realnem času, da bi tako prispevali k sprejemanju odločitev; |
| --- | --- |

253.

f)   Industrijska strategija

i.   STRATEŠKO NAČRTOVANJE IN NALOŽBE

| 254. | je prepričan, da bi morala EU umetno inteligenco in podatkovno gospodarstvo postaviti v središče ambiciozne digitalne industrijske strategije, da bi inovativnim podjetjem in podjetnikom omogočili tekmovanje za najboljše tehnološke inovacije in inovacije poslovnega modela v Evropi in svetu ter okrepili odprto strateško avtonomijo EU, hkrati pa vzpostavili trdne pravne, etične, tehnološke in varnostne standarde za vse umetnointeligenčne sisteme in komponente, ki naj bi se uporabljali na enotnem trgu EU; |
| --- | --- |

254.

| 255. | spodbuja Komisijo, naj umetnointeligenčno analizo velepodatkov uporabi za pomoč pri izvajanju stresnih testov za oceno odpornosti vrednostnih verig in kartiranje odvisnosti; |
| --- | --- |

255.

| 256. | poziva Komisijo, naj izvede celovito analizo šibkih točk, da bi ugotovila ranljivosti EU, opredelila kritična področja in visoko tvegane odvisnosti, oblikovala realistična tehnična in gospodarska pričakovanja v zvezi z umetno inteligenco ter ocenila učinke v vseh panogah evropske industrije; poudarja, da bi morala Komisija v ta namen sodelovati z ustreznimi deležniki; |
| --- | --- |

256.

| 257. | predlaga, naj EU na podlagi te analize oblikuje in sprejme dolgoročno strategijo za industrijo umetne inteligence z jasno vizijo za naslednjih deset let kot podaljšanje digitalnega kompasa; pojasnjuje, da bi bilo treba to strategijo dopolniti s sistemom spremljanja s ključnimi kazalniki uspešnosti in letnimi posodobitvami; vendar poudarja, da je treba utrditi in racionalizirati veliko število posameznih pobud, ki jih je začela Komisija, da bi podprla industrijo umetne inteligence v EU, preden jih bo vključila v to novo strategijo za industrijo umetne inteligence; |
| --- | --- |

257.

| 258. | poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko splošno industrijsko strategijo dopolnili s ciljno usmerjenimi javnimi naložbami; vendar poudarja, da lahko prekomerni neusmerjeni naložbeni programi za kompleksne tehnologije v nekaterih primerih tvegajo izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja kapitala in lahko privedejo do nasedlih naložb; v zvezi s tem poudarja, da je krepitev vloge podjetij, podjetnikov in raziskovalcev za razvoj in trženje tehnoloških rešitev umetne inteligence, ki temeljijo na zasebnih podjetjih, osrednji del industrijske strategije EU, med drugim z uveljavljanjem enakih konkurenčnih pogojev ter dokončanjem enotnega digitalnega trga in unije kapitalskih trgov; predlaga, naj se olajša dostop do financiranja, zlasti instrumentov tveganega financiranja, še posebej za financiranje v zgodnji fazi; meni, da bi bilo treba delež sredstev, namenjenih umetni inteligenci prek programa InvestEU in programa za digitalno Evropo, pregledati in po potrebi znatno povečati; |
| --- | --- |

258.

| 259. | poudarja, da je treba hitro začeti izvajati nedavno sprejeti okvir EU za pregled neposrednih tujih naložb (43) in nedavno revidirano uredbo o režimu EU za nadzor izvoza blaga z dvojno rabo (44); meni, da bi bilo treba umetno inteligenco ter robotiko in drugo digitalno infrastrukturo obravnavati kot panogo izjemnega pomena; ugotavlja, da bi bilo treba strožje izvajati in uveljavljati varstvo pravic intelektualne lastnine in nadzor nad odtokom kritičnih tehnologij; |
| --- | --- |

259.

| 260. | poudarja, da je bistveno, da se Evropa opremi z ustrezno digitalno infrastrukturo; pozdravlja pobude, kot so evropska procesorska pobuda, novo predlagani akt o čipih in skupno podjetje za evropsko visokozmogljivostno računalništvo; |
| --- | --- |

260.

ii.   MALA IN SREDNJA TER ZAGONSKA PODJETJA

| 261. | predlaga, da se zagonskim podjetjem na področju umetne inteligence zagotovi podpora na ravni EU in vladni ravni, in sicer z dostopom do zasebnega kapitala in usposobljenega osebja, z možnostjo nabave kakovostnih naborov podatkov za učenje algoritmov in zmožnostjo širjenja prek meja držav članic; poleg tega poudarja, da je zelo učinkovito javnopolitično orodje v podporo zagonskemu gospodarstvu učinkovito izvrševanje konkurenčnega prava za preprečevanje zlorab prevladujoče tržne moči in odpravljanje ovir za vstop na trg; v zvezi s tem poudarja, da bi morala EU okrepiti svoja prizadevanja, da bi malim in srednjim ter zagonskim podjetjem ponudila razvojne poti in storitve; meni, da bi to lahko vključevalo tudi uvedbo kolegialnega sistema, ki bi povezoval izkušena podjetja, usmerjena v umetno inteligenco, z manjšimi podjetji, ki želijo uporabljati to tehnologijo; poudarja, da si zagonska podjetja in podjetniki pogosto ne morejo privoščiti obsežne pravne ekipe, da bi se lahko znašli v zapletenem regulativnem okolju, kar zanje pomeni vstopno oviro; poudarja, da morajo imeti mala in srednja podjetja dostop do posebne pravne in tehnične podpore; poudarja tudi, da je treba spodbujati partnerstva, v katerih bi lahko sodelovala podjetja, ki se ukvarjajo z umetno inteligenco, in tista, ki vstopajo na trg; poziva Komisijo in države članice, naj z mrežami, digitalnimi vozlišči, strokovnjaki za učenje umetne inteligence, poslovnim mentorstvom ter obiski lokacij in pravnimi klinikami zagotovijo boljše svetovanje in konkretnejšo podporo; poudarja pomen programov izmenjave med ljudmi, kot je Erasmus za mlade podjetnike, in poudarja, da bi jih bilo treba nadalje razvijati in spodbujati; |
| --- | --- |

261.

| 262. | predlaga zmanjšanje upravnega bremena za mala in srednja ter zagonska podjetja na področju umetne inteligence, na primer z racionalizacijo obveznosti poročanja, obveščanja ali dokumentiranja ter z zagotavljanjem smernic o skupnih standardih civilnega procesnega prava, ki jih je treba sprejeti na nacionalni ravni; poziva k hitremu izvajanju enotnega digitalnega portala za vzpostavitev enotnega spletnega portala EU v različnih jezikih, ki bo vseboval vse potrebne postopke in formalnosti za delovanje v drugi državi EU; poudarja, da bi morale biti vse enotne kontaktne točke, vzpostavljene na nacionalni ravni, lahko dostopne prek enotnega digitalnega portala ter bi morale zagotavljati informacije in upravne storitve v državah članicah, tudi v zvezi s pravili o DDV in informacijami o zahtevah za opravljanje storitev, pri čemer bi bilo treba uporabljati dostopno terminologijo, informacije bi morale biti v celoti na voljo, usposobljeno osebje službe za pomoč uporabnikom pa bi moralo zagotavljati učinkovito in uporabniku prijazno podporo; |
| --- | --- |

262.

| 263. | ugotavlja, da bi lahko države članice EU podpirale mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja z: davčnimi olajšavami za poglobljene raziskave, boljšim dostopom do računalniških zmogljivosti in kakovostnih podatkovnih nizov ter podporo za pridobivanje tehnologije ter izobraževanje, usposabljanje in preusposabljanje zaposlenih na področju umetne inteligence; |
| --- | --- |

263.

| 264. | poudarja, da mala in srednja ter zagonska podjetja na področju umetne inteligence potrebujejo boljši dostop do javnih naročil; poziva Komisijo, naj preoblikuje prijavne postopke za javna naročila in financiranje programov EU, da bi zagonskim podjetjem ter malim in srednjim podjetjem omogočili poštene možnosti za dodelitev projektov javnih naročil ter nepovratnih sredstev za raziskave in razvoj; v zvezi s tem opozarja na uspešne programe vladnih tehnoloških platform, ki so podpirali sodelovanje malih podjetij pri digitalnih javnih naročilih; poudarja, da bi bilo treba spodbujati tudi sheme delniških opcij za zagonska podjetja na področju umetne inteligence po vsej Evropi; |
| --- | --- |

264.

iii.   MEDNARODNO PRIZORIŠČE

| 265. | poudarja, da bi EU morala skleniti in z zgledom voditi močno mednarodno tehnološko zavezništvo na podlagi temeljnih vrednot in sodelovati s podobno mislečimi partnerji, da bi vzpostavila regulativne standarde, izkoristila dobro prakso na področjih umetne inteligence, pravic do zasebnosti, podatkovnih tokov in pravil konkurence ter odpravila strateške ranljivosti z izkoriščanjem prednosti drug drugega in združevanjem virov na področjih, na katerih je to vzajemno koristno; poudarja, da bi morala EU tudi dejavno podpirati okrepljeno mednarodno sodelovanje za razvoj etične, zaupanja vredne in na človeka osredotočene umetne inteligence v ustreznih večstranskih in dvostranskih forumih, na primer v okviru sistema OZN, OECD, Sveta Evrope, Svetovne trgovinske organizacije, Svetovnega gospodarskega foruma in skupine G20; zlasti pozdravlja ustanovitev Sveta EU-ZDA za trgovino in tehnologijo, ki je sodelovanje na področju standardov umetne inteligence opredelil kot ključno prednostno nalogo, in trdi, da je treba svet za trgovino in tehnologijo glede na njegov strateški potencial okrepiti z medparlamentarno razsežnostjo, v katero bosta vključena Evropski parlament in kongres ZDA; |
| --- | --- |

265.

| 266. | predlaga, naj se ustanovi tudi posebna čezatlantska delovna skupina za umetno inteligenco, v kateri bodo predstavniki vlad, organizacij za standardizacijo, zasebnega sektorja in civilne družbe pripravljali skupne standarde in etične smernice za umetno inteligenco; predlaga, naj se na podlagi sedanjega sveta za trgovino in tehnologijo vzpostavi dolgoročna platforma za izmenjavo informacij o umetni inteligenci ter drugih pomembnih digitalnih in trgovinskih vprašanjih z drugimi podobno mislečimi partnerji; |
| --- | --- |

266.

| 267. | poudarja, da bi morala EU spodbujati družbeno odgovorno in etično uporabo umetne inteligence ter si v sodelovanju z mednarodnimi organi za standardizacijo prizadevati za dodatno izboljšanje standardov etike, varnosti, zanesljivosti, interoperabilnosti in varnosti; pozdravlja nedavne pobude za standardizacijo, ki so jih začeli različni akterji, kot sta skupni tehnični odbor Mednarodne organizacije za standardizacijo in Mednarodna elektrotehniška komisija, da bi se globalno uskladilo raznoliko kodiranje umetne inteligence; poleg tega poudarja, da bi morala Evropa spodbujati in razvijati standarde, tudi na področju pametne proizvodnje, interneta stvari, robotike in podatkovne analitike; predlaga, da se akademikom, civilni družbi ter malim in srednjim podjetjem zagotovi boljša podpora za sodelovanje v forumih za standardizacijo; |
| --- | --- |

267.

| 268. | podpira pobudo Svetovne trgovinske organizacije o e-trgovanju za razvoj vključujoče, visokokakovostne, komercialno smiselne, na dokazih temelječe in ciljno usmerjene politike, ki bi omogočila boljše odpravljanje ovir za digitalno trgovino; poudarja, da bi moral biti sporazum tudi skladen z načeli dobrega upravljanja in vladam omogočati, da se zoperstavijo digitalnemu protekcionizmu, hkrati pa varovati in spodbujati zaupanje potrošnikov ter ustvarjati resnično vrednost za svetovno gospodarstvo; |
| --- | --- |

268.

| 269. | predlaga, naj Komisija nadaljuje reševanje problematike neupravičenih trgovinskih ovir, zlasti netarifnih ovir ali omejitev dostopa do trga za evropska podjetja na področju umetne inteligence v tretjih državah; poudarja, da bi bilo treba tudi s pomočjo trgovinske, sosedske in razvojne politike dejavno usmerjati mednarodno razpravo o umetni inteligenci in promovirati evropska etična načela glede umetne inteligence; |
| --- | --- |

269.

g)   Varnost

i.   UMETNA INTELIGENCA TER PREPREČEVANJE, ODKRIVANJE IN PREISKOVANJE KAZNIVIH DEJANJ

| 270. | poudarja, kako pomembno je, da so organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj sposobni prepoznati kriminalne dejavnosti, ki jih podpira tehnologija umetne inteligence, in se boriti proti njim; |
| --- | --- |

270.

| 271. | poudarja, da je mogoče umetno inteligenco pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj zlorabiti in z njo škodovati, med drugim z avtomatizirano diskriminacijo in nezakonito obravnavo državljanov, hkrati pa obstaja le malo pravnih sredstev zoper takšno oškodovanje; poziva države članice, naj uvedejo zahteve glede ustreznega človekovega nadzora in zagotovijo pravna sredstva za vse, ki jih zadevajo odločitve, ki jih sprejema umetna inteligenca; |
| --- | --- |

271.

| 272. | predlaga, naj EU sodeluje pri pristopih mehkega prava, ki jih je vzpostavil Medregijski raziskovalni inštitut OZN za kriminal in pravico – slednji je razvil operativne nabore orodij umetne inteligence in začel partnerstvo z Interpolom, ki deluje kot edinstven forum za dialog in sodelovanje na področju umetne inteligence med organi kazenskega pregona, industrijo, akademskim svetom in civilno družbo, popolnoma v skladu s pravnim redom EU na področju varstva podatkov in zasebnosti; |
| --- | --- |

272.

| 273. | je seznanjen z vlogo Europola pri razvoju, usposabljanju in potrjevanju orodij umetne inteligence za boj proti organiziranemu kriminalu, terorizmu in kibernetski kriminaliteti v partnerstvu z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in ob polnem spoštovanju temeljnih vrednot EU, zlasti nediskriminacije in domneve nedolžnosti; |
| --- | --- |

273.

| 274. | poziva Komisijo, naj okrepi finančne in človeške vire inovacijskega vozlišča EU za notranjo varnost; pozdravlja prizadevanja Eurojusta, Agencije EU za temeljne pravice in Europola, da bi razvili nabor orodij za načela splošne odgovornosti pravosodnih delavcev in strokovnjakov za notranjo varnost pri uporabi umetne inteligence (okvir AP4AI); poziva Komisijo, naj zagotovi namensko finančno podporo za to pobudo za spodbujanje standardov in vrednot EU glede odgovornosti na področju umetne inteligence; |
| --- | --- |

274.

ii.   KIBERNETSKA VARNOST

| 275. | poziva države članice, naj okrepijo sodelovanje na področju kibernetske varnosti na evropski ravni, da bodo lahko EU in države članice bolje združevale vire, bolj učinkovito usklajevale in racionalizirale nacionalne politike na področju kibernetske varnosti, dodatno povečale zmogljivosti in okrepile ozaveščanje na področju kibernetske varnosti ter malim in srednjim podjetjem, pa tudi drugim bolj tradicionalnim sektorjem, hitro zagotovile znanje in tehnično pomoč na področju kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

275.

| 276. | spodbuja EU, naj prevzame vodilno vlogo pri razvoju močnih kriptografskih in drugih varnostnih standardov, ki omogočajo zaupanje v sisteme umetne inteligence in njihovo interoperabilnost; poudarja, da bi bilo treba za vzpostavitev mednarodnega zbliževanja na področju nadzora nad tveganji, povezanimi z IKT, čim bolj nadgraditi in upoštevati obstoječe mednarodne standarde; |
| --- | --- |

276.

| 277. | predlaga uvedbo horizontalnih zahtev glede kibernetske varnosti na podlagi obstoječe zakonodaje in morebitnih novih horizontalnih zakonodajnih aktov, da bi preprečili razdrobljenost in zagotovili skladen pristop h kibernetski varnosti v vseh skupinah proizvodov; ugotavlja, da bi lahko oznaka CE na proizvodih umetne inteligence na enotnem digitalnem trgu v prihodnosti pomenila visoko raven fizične varnosti na eni strani, na drugi pa ustrezno raven kibernetske odpornosti glede na tveganje, hkrati pa bi pomenila jamstvo, da je proizvod skladen z ustrezno zakonodajo EU; |
| --- | --- |

277.

| 278. | predlaga, naj države članice s politikami javnega naročanja spodbujajo zahteve glede kibernetske varnosti za sisteme umetne inteligence, med drugim tako, da nekatera etična in varnostna načela uvedejo kot obvezna v javnih naročilih aplikacij umetne inteligence, zlasti v kritičnih sektorjih; |
| --- | --- |

278.

| 279. | zahteva, naj Agencija EU za kibernetsko varnost (ENISA) opravi sektorske ocene varnostnih tveganj, začenši s tistimi sektorji, tako javnimi kot zasebnimi, ki se ukvarjajo z najbolj tvegano in občutljivo uporabo umetne inteligence in kjer potencial za negativne učinke na zdravje ljudi, varnost, zaščito in temeljne pravice največji; poudarja, da bi morala agencija ENISA skupaj z Evropskim kompetenčnim centrom za kibernetsko varnost in mrežo nacionalnih koordinacijskih centrov preučiti kibernetske incidente, da bi odkrila vrzeli in nove ranljivosti ter institucijam EU pravočasno svetovala o ustreznih korektivnih ukrepih; |
| --- | --- |

279.

| 280. | spodbuja podjetja, ki uporabljajo, razvijajo ali uvajajo sisteme umetne inteligence in so dejavna na digitalnem enotnem trgu, naj na podlagi individualnih tveganj oblikujejo jasno in neodvisno ocenjeno strategijo za kibernetsko varnost; spodbuja vključevanje sistemov umetne inteligence v modeliranje groženj in obvladovanje varnostnih tveganj; predlaga, naj Komisija, agencija ENISA in nacionalni organi ta proces podprejo; |
| --- | --- |

280.

| 281. | navaja, da bi se morale zahteve glede kibernetske varnosti za proizvode umetne inteligence nanašati na njihov celoten življenjski cikel; poudarja, da je treba določiti tudi jasno zahtevo, da mora vsako podjetje v dobavni verigi prispevati k ustvarjanju odpornih proizvodov umetne inteligence; poudarja, da bi morale nove zahteve temeljiti na povezanem tveganju v posamezni skupini proizvodov in vplivu na stopnjo tveganja, da bi preprečili nesorazmerno breme za mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja; |
| --- | --- |

281.

| 282. | predlaga, naj se obstoječe pobude v nekaterih državah članicah, kot sta nemški katalog meril skladnosti za storitve umetne inteligence v oblaku in malteški program certificiranja umetne inteligence, upoštevajo pri razvoju vseevropske certifikacijske sheme za zaupanja vredno umetno inteligenco; |
| --- | --- |

282.

iii.   KIBERNETSKA OBRAMBA

| 283. | poziva države članice, naj si prizadevajo za dejavno politiko evropske kibernetske diplomacije z obsojanjem kibernetskih napadov, ki jih podpirajo tuji akterji, tudi napadov s pomočjo umetne inteligence, imenovanjem storilcev ter hkratno uporabo celotnega nabora orodij diplomacije EU; z zadovoljstvom ugotavlja, da nabor orodij EU za kibernetske izzive vsebuje prekinitev finančne pomoči in sankcije zoper države ali posrednike, ki sodelujejo v zlonamernih kibernetskih dejavnostih ali hibridnih napadih, vključno z dezinformacijskimi kampanjami, ali podpirajo kibernetska kazniva dejanja; priznava, da je kibernetska obramba, ki temelji na umetni inteligenci, do določene mere učinkovitejša, če zajema tudi nekatera napadalna sredstva in ukrepe, pod pogojem, da se uporabljajo v skladu z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

283.

| 284. | poleg tega predlaga okrepitev zmogljivosti Evropske obrambne agencije na področju kibernetske varnosti, tudi z uporabo sistemov, ki temeljijo na umetni inteligenci, da bi podprli usklajeno in hitro odzivanje na kibernetske napade; priporoča, naj se spremlja izvajanje politik kibernetske obrambe v vsaki državi članici in naj se ocenjuje dodeljevanje ustreznih sredstev v EU; |
| --- | --- |

284.

| 285. | poudarja, da je treba v sodelovanju z državami članicami, zasebnim sektorjem, raziskovalci, znanstveniki in civilno družbo analizirati vpliv umetne inteligence na evropsko varnost in pripraviti priporočila o tem, kako obravnavati nove varnostne izzive na ravni EU; |
| --- | --- |

285.

| 286. | spodbuja države članice, naj sprejmejo ukrepe za nagrajevanje odkrivanja ranljivosti in podprejo revizije proizvodov, sistemov in postopkov, ki temeljijo na umetni inteligenci; |
| --- | --- |

286.

iv.   VOJAŠKA RABA UMETNE INTELIGENCE

| 287. | ugotavlja, da morajo za vsako uporabo vojaške umetne inteligence veljati strogi mehanizmi človekovega nadzora, etična načela ter popolno spoštovanje mednarodnega prava o človekovih pravicah in humanitarnega prava; poleg tega ugotavlja, da bi morala EU sodelovati s podobno mislečimi partnerji pri oblikovanju mednarodnega okvira za varne raziskave, razvoj in uporabo orožja, podprtega z umetno inteligenco, ki bi okrepil mednarodno humanitarno pravo, tudi v okviru prava oboroženih spopadov; opozarja na mednarodne norme in načela, kot je veljavna sorazmernost, ki jih je treba spoštovati pri razvoju in uporabi novih vojaških tehnologij; |
| --- | --- |

287.

| 288. | ugotavlja, da so tehnologije, ki temeljijo na umetni inteligenci, vse pomembnejši sestavni del vojaške opreme in strategije; poudarja, da bi bilo treba uporabo umetne inteligence za izključno vojaške namene in namene, povezane z zagotavljanjem nacionalne varnosti, obravnavati strogo ločeno od primerov civilne uporabe; opozarja, da se vprašanja, povezana z nastajajočimi tehnologijami na vojaškem področju, vključno z vprašanji, povezanimi z umetno inteligenco, obravnavajo v skupini vladnih strokovnjakov za nastajajoče tehnologije na področju smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemov, v kateri so zastopane države članice EU; |
| --- | --- |

288.

| 289. | pozdravlja prihodnji strateški kompas EU, ki naj bi zagotovil okvir in določeno mero ambicioznosti pri obravnavanju varnostnih in obrambnih vidikov umetne inteligence; opozarja, da bosta stalno strukturno sodelovanje v okviru skupne varnostne in obrambne politike ter Evropski obrambni sklad državam članicam in Uniji omogočila povečanje naložb, zmogljivosti in interoperabilnosti na področju novih tehnologij, vključno z umetno inteligenco; |
| --- | --- |

289.

| 290. | meni, da bi morala EU umetno inteligenco obravnavati kot ključni element evropske tehnološke suverenosti; |
| --- | --- |

290.

| 291. | ugotavlja, da bi morale države članice še naprej usposabljati svoje vojaško osebje, da bo usvojilo potrebna digitalna znanja in spretnosti za uporabo umetne inteligence v nadzornih, operativnih in komunikacijskih sistemih; pozdravlja pristop Evropskega obrambnega sklada k smrtonosnim avtonomnim orožnim sistemom in njegov člen 10(6); poudarja pomen Evropskega obrambnega sklada pri podpiranju čezmejnega sodelovanja med državami EU pri vojaških raziskavah na področju umetne inteligence, razvoju najsodobnejših obrambnih tehnologij in izgradnji potrebne infrastrukture, zlasti podatkovnih centrov z močnimi kibernetskimi zmogljivostmi; |
| --- | --- |

291.

| 292. | poziva Svet, naj sprejme skupno stališče o avtonomnih orožnih sistemih, s katerim bo zagotovil ustrezen človeški nadzor nad njihovo kritično funkcijo; vztraja, da je treba začeti mednarodna pogajanja o pravno zavezujočem instrumentu, s katerim bi prepovedali popolnoma avtonomne orožne sisteme; meni, da bi moral tak mednarodni sporazum določati, da mora biti vse smrtonosno orožje na osnovi umetne inteligence pod ustreznim človeškim nadzorom, kar pomeni, da ljudje ostanejo v zanki in so torej na koncu odgovorni za odločitev o izbiri cilja in izvajanju smrtonosnih akcij; |
| --- | --- |

292.

| 293. | poziva k tesnejšemu sodelovanju z Natom na področju kibernetske obrambe in poziva zaveznice Nata, naj podprejo večstranska prizadevanja za zakonsko ureditev vojaške uporabe umetne inteligence; |
| --- | --- |

293.

5.   
  Zaključek: nujnost ukrepanja!

| 294. | meni, da je sedanja digitalna preobrazba, pri kateri ima umetna inteligenca ključno vlogo, sprožila svetovno tekmo za vodilni položaj na področju tehnologije; poudarja, da je EU doslej zaostajala, zaradi česar obstaja tveganje, da se bodo prihodnji tehnološki standardi razvijali brez zadostnih prispevkov EU, pogosto s strani nedemokratičnih akterjev, to pa predstavlja izziv za politično stabilnost in gospodarsko konkurenčnost; ugotavlja, da mora EU delovati kot svetovna določevalka standardov na področju umetne inteligence; |
| --- | --- |

294.

| 295. | poudarja, da je lahko umetna inteligenca, čeprav je pogosto predstavljena kot nepredvidljiva grožnja, močno digitalno orodje in prelomnica pri številnih pomembnih vidikih, med drugim v smislu ponujanja inovativnih proizvodov in storitev, večje izbire za potrošnike in učinkovitejših proizvodnih procesov; ugotavlja, da uvajanje tehnologij umetne inteligence prinaša jasne koristi in priložnosti za celotno družbo, tudi na področju zdravstvenega varstva, trajnostnosti, varnosti in konkurenčnosti; hkrati poudarja, da pri tehnologijah umetne inteligence obstaja tveganje, da bodo okrnile človekov vpliv in nadomestile človekovo avtonomijo; poudarja, da se bilo treba pri zakonskem urejanju umetne inteligence in javnem komuniciranju o njej ravnati po teh koristih in tveganjih ter jih upoštevati; |
| --- | --- |

295.

| 296. | poudarja, da ima EU potencial za oblikovanje mednarodne razprave o umetni inteligenci in razvoj vodilnih skupnih pravil in standardov na svetovni ravni, ki bodo spodbujali na človeka osredotočen, zaupanja vreden in trajnosten pristop k umetni inteligenci popolnoma v skladu s temeljnimi pravicami; vendar poudarja, da je treba hitro ukrepati, če želimo izkoristiti priložnost za utrditev takšnega izrazito evropskega pristopa k umetni inteligenci na mednarodnem prizorišču, in zato se mora EU kmalu dogovoriti o skupni strategiji za umetno inteligenco in regulativnem okviru; poudarja, da oblikovanje mednarodnih tehnoloških norm in standardov zahteva tesnejše usklajevanje in sodelovanje s podobno mislečimi demokratičnimi partnerji; |
| --- | --- |

296.

| 297. | poudarja, da EU doslej še zdaleč ni izpolnila svojih ambicij, da bi postala konkurenčna na področju umetne inteligence na svetovni ravni; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je zagotoviti harmonizirana pravila in standarde, pravno varnost in enake konkurenčne pogoje za spodbujanje uvajanja umetne inteligence in inovacij, tudi z odpravo nepotrebnih upravnih ovir za zagonska podjetja, mala in srednja podjetja ter civilno družbo; priznava, da tako obsežne in radikalne spremembe različno vplivajo na različne dele družbe, in poudarja, da je treba pri digitalnem prehodu v celoti spoštovati temeljne pravice; poziva Komisijo, države članice in Parlament, vključno z njegovimi ustreznimi odbori, naj ukrepajo v skladu s priporočili iz načrta EU za umetno inteligenco; |
| --- | --- |

297.

| 298. | poziva k takšnemu regulativnemu okolju za umetno inteligenco, ki bo zagotavljalo učinkovito upravljanje in varstvo temeljnih pravic, hkrati pa akterjem vseh velikosti omogočalo konkurenčen dostop do digitalnih trgov ter spodbujalo inovacije in gospodarsko rast v korist vseh; poudarja, da je konkurenčno, dostopno in pravično podatkovno gospodarstvo, ki temelji na skupnih standardih, osnovni pogoj za ustrezen razvoj in usposabljanje umetne inteligence; v zvezi s tem opozarja na tveganje, da bi se tržna koncentracija v podatkovnem gospodarstvu razširila v gospodarstvo za aplikacije umetne inteligence; |
| --- | --- |

298.

| 299. | ugotavlja, da sta za napredek pri digitalnih ambicijah EU na področjih, kot je umetna inteligenca, potrebni veliko trdnejša integracija in harmonizacija digitalnega enotnega trga, kar bo spodbudilo čezmejno izmenjavo in zagotovilo, da se po vsej EU uporabljajo enaka pravila in standardi; v zvezi s tem poudarja, da se morajo institucije EU boriti proti zlorabam tržne moči, da bi zagotovile enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

299.

| 300. | ugotavlja, da je treba sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo digitalni prehod spodbujal zeleni prehod in ga ne bo oviral; ugotavlja, da so za sisteme umetne inteligence potrebne zanesljive infrastrukturne in povezljivostne zmogljivosti; poudarja, da bo digitalna infrastruktura v skladu z zelenim dogovorom zadevala vse sektorje in vrednostne verige ter bi morala biti skladna z načeli krožnega gospodarstva; poudarja pa tudi, da umetna inteligenca ne bo delovala brez ustrezne namestitve digitalne infrastrukture, vključno s širokopasovnimi povezavami, optičnimi kabli, robnimi vozlišči in 5G; poudarja pomen blažitve vse večje porabe energije in rabe virov, da bi do leta 2030 dosegli podnebno nevtralno digitalno infrastrukturo; |
| --- | --- |

300.

| 301. | poudarja, da bo hiter tehnološki napredek, ki ga prinaša umetna inteligenca, vplival tudi na preživetje vseh, ki nimajo potrebnih znanj in spretnosti, da bi se dovolj hitro prilagodili tem novim tehnologijam; ugotavlja, da je mogoče z izpopolnjevanjem in preusposabljanjem reševati številna socialno-ekonomska vprašanja, ki iz tega izhajajo, vendar poudarja, da bi bilo treba te učinke obravnavati tudi v okviru sistemov socialne varnosti, mestne in podeželske infrastrukture ter demokratičnih procesov; ugotavlja, da je treba ljudem zagotoviti sredstva za pridobivanje digitalnih znanj in spretnosti, če želimo spodbuditi uvajanje inovacij na področju umetne inteligence, doseči širše sprejemanje aplikacij, ki temeljijo na umetni inteligenci, in zagotoviti, da ne bo nihče zapostavljen; poudarja, da se mora izobraževanje na podlagi IKT ter naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike začeti zgodaj in ostati dostopno v vseh življenjskih obdobjih, če želimo povečati digitalno pismenost in odpornost; ugotavlja, da so pobude za ustanovitev ekosistemov odličnosti na področju umetne inteligence, pritegnitev nadarjenih posameznikov na tem področju v EU in preprečevanje bega možganov ključnega pomena; |
| --- | --- |

301.

| 302. | poudarja, kako pomembno je obravnavati izzive na področju temeljnih pravic, povezane z umetno inteligenco, da bo umetna inteligenca dejansko postala instrument, ki služi ljudem in družbi ter se uporablja za skupno dobro in splošni interes; ugotavlja, da je treba za vzpostavitev zaupanja državljanov v umetno inteligenco zaščititi njihove temeljne pravice v vseh vidikih življenja, tudi pri uporabi umetne inteligence v javni sferi in na delovnem mestu; zlasti poudarja, da je treba pri digitalnem prehodu upoštevati pravice, cilje in interese žensk in manjšinskih skupnosti; poudarja, da morajo javne službe in njihove upravne strukture postaviti zgled; poudarja, da mora EU pospešiti uvajanje sistemov, ki temeljijo na umetni inteligenci, v e-upravo, da bi spodbudila varno uporabo umetne inteligence v javnih upravah; poleg tega poudarja, da lahko umetna inteligenca sprosti nove rešitve v zdravstvenem sektorju, če se tveganja ustrezno obvladujejo in se načelo enakega dostopa do zdravstvenega varstva v celoti razširi na aplikacije umetne inteligence, povezane z zdravjem; |
| --- | --- |

302.

| 303. | ugotavlja, da je pri strategiji EU za umetno inteligenco treba upoštevati vojaške in varnostne pomisleke in skrbi, ki se porajajo s svetovnim uvajanjem tehnologij umetne inteligence; poudarja, da je treba okrepiti mednarodno sodelovanje s podobno mislečimi partnerji, da bi zaščitili temeljne pravice in hkrati čimbolj zmanjšali nove tehnološke grožnje; |
| --- | --- |

303.

o

o o

| 304. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

304.

---

(1)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(2)  UL C 132, 24.3.2022, str. 102.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0504.

(4)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(5)  UL L 166, 11.5.2021, str. 1.

(6)  UL L 170, 12.5.2021, str. 1.

(7)  UL L 303, 28.11.2018, str. 59.

(8)  UL L 170, 12.5.2021, str. 149.

(9)  UL L 136, 22.5.2019, str. 1.

(10)  UL L 256, 19.7.2021, str. 3.

(11)  UL C 288, 31.8.2017, str. 1.

(12)  UL C 252, 18.7.2018, str. 239.

(13)  UL C 307, 30.8.2018, str. 163.

(14)  UL C 132, 24.3.2022, str. 45.

(15)  UL C 433, 23.12.2019, str. 86.

(16)  UL C 449, 23.12.2020, str. 37.

(17)  UL C 294, 23.7.2021, str. 14.

(18)  UL C 404, 6.10.2021, str. 107.

(19)  UL C 404, 6.10.2021, str. 129.

(20)  UL C 404, 6.10.2021, str. 63.

(21)  UL C 456, 10.11.2021, str. 34.

(22)  UL C 15, 12.1.2022, str. 204.

(23)  UL C 494, 8.12.2021, str. 37.

(24)  UL C 15, 12.1.2022, str. 28.

(25)  UL C 132, 24.3.2022, str. 17.

(26)  Roberts, M., Driggs, D., Thorpe, M. et al., „Common pitfalls and recommendations for use Machine learning to detection and prognosticate for COVID-19 using prest radiographs and CT scans“ (Pogoste pasti in priporočila za uporabo strojnega učenja za odkrivanje in napovedovanje COVID-19 z uporabo rentgena prsnega koša in računalniške tomografije), Nature Machine Intelligence, 3, str. 199–217, 15. marec 2021.

(27)  Študija GD IPOL, „Opportunities of Artificial Intelligence“ (Priložnosti umetne inteligence), junij 2020.

(28)  Delovni dokument AIDA, „Artificial Intelligence and the Green Deal“ (Umetna inteligenca in zeleni dogovor), marec 2021.

(29)  Poročilo Komisije z dne 18. novembra 2021 o politiki varstva konkurence, primerni za spopadanje z novimi izzivi (COM(2021)0713).

(30)  Acemoglu, D., in drugi, AI and Jobs: Evidence from Online Vacancies (Umetna inteligenca in delovna mesta: dokazi iz spletnih razpisov delovnih mest), National Bureau of Economic Research, december 2020.

(31)  Sporočilo Komisije z dne 9. marca 2021 z naslovom Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje (COM(2021)0118).

(32)  Evropska komisija, Usklajeni načrt za umetno inteligenco (COM(2018)0795).

(33)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi harmoniziranih pravil o umetni inteligenci (akt o umetni inteligenci) in spremembi nekaterih zakonodajnih aktov Unije (COM(2021)0206).

(34)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Spodbujanje evropskega pristopa k umetni inteligenci (COM(2021)0205).

(35)  Podatki iz leta 2018.

(36)  Koerner, K., (How) will the EU become an AI superstar?, Deutsche Bank, marec 2020.

(37)  UL L 316, 14.11.2012, str. 12.

(38)  Direktiva Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako (UL L 210, 7.8.1985, str. 29).

(39)  Direktiva (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o odprtih podatkih in ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 172, 26.6.2019, str. 56).

(40)  Direktiva 2014/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o ukrepih za znižanje stroškov za postavitev elektronskih komunikacijskih omrežij visokih hitrosti (UL L 155, 23.5.2014, str. 1).

(41)  Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 73).

(42)  UL L 295, 21.11.2018, str. 1.

(43)  UL L 79 I, 21.3.2019, str. 1.

(44)  UL L 206, 11.6.2021, str. 1.

---

sreda 4. maja 2022

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/109 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/109

---

P9_TA(2022)0141

Nadaljnji ukrepi glede Konference o prihodnosti Evrope

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. maja 2022 o nadaljnjih ukrepih glede Konference o prihodnosti Evrope (2022/2648(RSP))

(2022/C 465/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poslovnika konference o prihodnosti Evrope (v nadaljnjem besedilu: konferenca), ki ga je odobril izvršni odbor in je bil objavljen na večjezični digitalni platformi konference, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poslovnika konference o prihodnosti Evrope (v nadaljnjem besedilu: konferenca), ki ga je odobril izvršni odbor in je bil objavljen na večjezični digitalni platformi konference,

| — | ob upoštevanju sklepov devetih tematskih delovnih skupin konference, ki jih je 30. aprila 2022 potrdila plenarna skupščina konference, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov devetih tematskih delovnih skupin konference, ki jih je 30. aprila 2022 potrdila plenarna skupščina konference,

| — | ob upoštevanju poročila o dejavnostih večjezične digitalne platforme konference, objavljenega februarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dejavnostih večjezične digitalne platforme konference, objavljenega februarja 2022,

| — | ob upoštevanju prispevkov držav članic na večjezični digitalni platformi konference, objavljenih februarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prispevkov držav članic na večjezični digitalni platformi konference, objavljenih februarja 2022,

| — | ob upoštevanju poročil nacionalnih državljanskih forumov in nacionalnih prireditev, objavljenih na večjezični digitalni platformi konference, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil nacionalnih državljanskih forumov in nacionalnih prireditev, objavljenih na večjezični digitalni platformi konference,

| — | ob upoštevanju poročila o zamislih mladih za konferenco, ki je bilo objavljeno na podlagi Evropske prireditve za mlade, ki je potekala 8. in 9. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o zamislih mladih za konferenco, ki je bilo objavljeno na podlagi Evropske prireditve za mlade, ki je potekala 8. in 9. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju priporočil evropskega državljanskega foruma 1 o močnejšem gospodarstvu, socialni pravičnosti in delovnih mestih/izobraževanju, kulturi, mladih in športu/digitalni preobrazbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil evropskega državljanskega foruma 1 o močnejšem gospodarstvu, socialni pravičnosti in delovnih mestih/izobraževanju, kulturi, mladih in športu/digitalni preobrazbi,

| — | ob upoštevanju priporočil evropskega državljanskega foruma 2 o evropski demokraciji/vrednotah in pravicah, pravni državi, varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil evropskega državljanskega foruma 2 o evropski demokraciji/vrednotah in pravicah, pravni državi, varnosti,

| — | ob upoštevanju priporočil evropskega državljanskega foruma 3 o podnebnih spremembah, okolju/zdravju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil evropskega državljanskega foruma 3 o podnebnih spremembah, okolju/zdravju,

| — | ob upoštevanju priporočil evropskega državljanskega foruma 4 o EU v svetu/migracijah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil evropskega državljanskega foruma 4 o EU v svetu/migracijah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o stališču Evropskega parlamenta o konferenci o prihodnosti Evrope (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o stališču Evropskega parlamenta o konferenci o prihodnosti Evrope (1),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 16. februarja 2017 o boljšem delovanju Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (2), z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi institucionalne ureditve Evropske unije (3), z dne 13. februarja 2019 o stanju razprav o prihodnosti Evrope (4) in z dne 26. novembra 2020 o analizi evropskih volitev (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 16. februarja 2017 o boljšem delovanju Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (2), z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi institucionalne ureditve Evropske unije (3), z dne 13. februarja 2019 o stanju razprav o prihodnosti Evrope (4) in z dne 26. novembra 2020 o analizi evropskih volitev (5),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker se Evropska unija že od začetka procesa konference spoprijema z razmerami brez primere, ki zahtevajo nov zagon za evropsko povezovanje s skupnim delovanjem in solidarnostjo, ki sta še močnejša, saj je na evropski celini spet vojna; |
| --- | --- |

A.

ker se Evropska unija že od začetka procesa konference spoprijema z razmerami brez primere, ki zahtevajo nov zagon za evropsko povezovanje s skupnim delovanjem in solidarnostjo, ki sta še močnejša, saj je na evropski celini spet vojna;

| B. | ker se bo ocenilo, ali je EU sposobna premagati sedanjo krizo, zato bi si morala prizadevati, da postane močnejša; |
| --- | --- |

B.

ker se bo ocenilo, ali je EU sposobna premagati sedanjo krizo, zato bi si morala prizadevati, da postane močnejša;

| C. | ker je Evropski parlament v celoti podprl konferenco in je trdno prepričan, da je treba EU reformirati, da se bo lahko spoprijela s sedanjimi in tudi prihodnjimi izzivi; |
| --- | --- |

C.

ker je Evropski parlament v celoti podprl konferenco in je trdno prepričan, da je treba EU reformirati, da se bo lahko spoprijela s sedanjimi in tudi prihodnjimi izzivi;

| D. | ker bo treba v sklepih konference obravnavati tudi vse posledice ruske invazije na Ukrajino v že tako zahtevnih razmerah po pandemiji; |
| --- | --- |

D.

ker bo treba v sklepih konference obravnavati tudi vse posledice ruske invazije na Ukrajino v že tako zahtevnih razmerah po pandemiji;

| E. | ker se predlogi, ki izhajajo iz udeležbe državljanov in se odražajo v končnih sklepih konference, nanašajo na to, da Evropska unija postane bolj demokratična, varna, učinkovita, uspešna, pravična, trajnostna in sposobna vplivati na svet; |
| --- | --- |

E.

ker se predlogi, ki izhajajo iz udeležbe državljanov in se odražajo v končnih sklepih konference, nanašajo na to, da Evropska unija postane bolj demokratična, varna, učinkovita, uspešna, pravična, trajnostna in sposobna vplivati na svet;

| F. | ker bi morala imeti EU na voljo zadostna in ustrezna sredstva za izpolnitev navedenih ciljev, kar ponovno poudarja potrebo po izboljšanju delovanja institucij; |
| --- | --- |

F.

ker bi morala imeti EU na voljo zadostna in ustrezna sredstva za izpolnitev navedenih ciljev, kar ponovno poudarja potrebo po izboljšanju delovanja institucij;

| G. | ker bi morala biti EU zato opremljena z orodji za odzivanje na velike nadnacionalne izzive na področju varnosti, zdravja, podnebnih sprememb in okolja, migracij, digitalizacije, obrambe, obdavčitve, boja proti neenakostim, ekonomskih in socialnih politik ter geopolitike; |
| --- | --- |

G.

ker bi morala biti EU zato opremljena z orodji za odzivanje na velike nadnacionalne izzive na področju varnosti, zdravja, podnebnih sprememb in okolja, migracij, digitalizacije, obrambe, obdavčitve, boja proti neenakostim, ekonomskih in socialnih politik ter geopolitike;

| H. | ker je poleg zakonodajnih predlogov potreben proces institucionalnih reform za izvajanje priporočil in pričakovanj v zvezi s procesom državljanske udeležbe; |
| --- | --- |

H.

ker je poleg zakonodajnih predlogov potreben proces institucionalnih reform za izvajanje priporočil in pričakovanj v zvezi s procesom državljanske udeležbe;

| I. | ker nove politike in v nekaterih primerih spremembe Pogodb niso potrebne kot sredstva same po sebi, temveč so v interesu vseh Evropejcev, ker si prizadevajo preoblikovati EU tako, da bo odprta strateška avtonomija, varnost, trajnost in konkurenčnost, izboljšane življenjske in delovne razmere ter spoštovana pravna država in temeljne pravice; |
| --- | --- |

I.

ker nove politike in v nekaterih primerih spremembe Pogodb niso potrebne kot sredstva same po sebi, temveč so v interesu vseh Evropejcev, ker si prizadevajo preoblikovati EU tako, da bo odprta strateška avtonomija, varnost, trajnost in konkurenčnost, izboljšane življenjske in delovne razmere ter spoštovana pravna država in temeljne pravice;

| J. | ker konferenca spet kaže, da je za vsako reformo Unije potrebno polno sodelovanje Parlamenta, Komisije, Sveta in deležnikov ter neposredno sodelovanje z državljani; |
| --- | --- |

J.

ker konferenca spet kaže, da je za vsako reformo Unije potrebno polno sodelovanje Parlamenta, Komisije, Sveta in deležnikov ter neposredno sodelovanje z državljani;

| K. | ker izkušnje konference potrjujejo pomen razvoja vseh možnih poti za dialog in sodelovanje med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

K.

ker izkušnje konference potrjujejo pomen razvoja vseh možnih poti za dialog in sodelovanje med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti;

| 1. | pozdravlja sklepe konference, kot so bili potrjeni na plenarnem zasedanju konference 30. aprila 2022; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zadovoljen z ambicioznimi in konstruktivnimi predlogi konference, ki temeljijo na priporočilih in zamislih, na podlagi evropskih in nacionalnih državljanskih forumov, Evropske prireditve za mlade in spletne platforme; pozdravlja dejstvo, da so bili sklepi konference pripravljeni v procesu, ki so ga vodili državljani, in poudarja, kako pomembna je njihova udeležba v evropski demokraciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da so zaradi konference evropski državljani inovativno in uspešno sodelovali, evropske institucije pa so dobile dodatno priložnost, zato je bil dialog med državljani, nacionalnimi parlamenti, regionalnimi in lokalnimi organi, socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe o prihodnosti Unije poglobljen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, kako pomembna je parlamentarna razsežnost procesa konference in želi spodbuditi in izboljšati dialog in sodelovanje med nacionalnimi parlamenti in Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da je večja vloga v postopku odločanja EU tesno povezana z bolj demokratičnimi, preglednimi in odgovornimi institucijami EU; poleg tega podpira stalno vključevanje državljanov v ta proces in posvetovanje z njimi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da so zaradi najnovejših kriz potrebne skupne evropske rešitve; meni, da je bila tako konferenca edinstvena priložnost, da EU pripravi v prihodnost usmerjene predloge; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da ruska agresija proti Ukrajini kaže na potrebo po močnejši geopolitični EU, ki bo enotno nastopala v svetu in si prizadevala za skupno varnostno, obrambno, energetsko in migracijsko politiko, ki bo temeljila na skupnem ukrepanju in popolni solidarnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da je EU v odziv na pandemijo covida-19 dokazala, da je sposobna ukrepati ter spodbujati inovativne in skupne rešitve v zvezi z zdravjem, gospodarsko rastjo in socialno kohezijo; meni, da je treba pozitivno ukrepanje preoblikovati v nov stalni institucionalni in politični okvir; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je iz sklepov konference razvidno, da mora EU nujno prevzeti vodilno vlogo pri obravnavanju podnebnih sprememb, varovanju biotske raznovrstnosti in spodbujanju trajnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je treba pri prizadevanjih za ambiciozne spremembe na nekaterih ključnih področjih politike upoštevati sklepe konference in pričakovanja državljanov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da je tesnejše politično povezovanje in resnično demokracijo, kot je poudarjeno v sklepih konference, mogoče doseči s pravico Evropskega parlamenta do zakonodajne pobude in odpravo soglasja v Svetu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznava, da sklepi konference zahtevajo spremembe Pogodb, med drugim v zvezi s poenostavitvijo institucionalne strukture EU, večjo preglednostjo in odgovornostjo v postopku odločanja ter novim razmislekom o pristojnostih EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podpira prehod na trajnosten, vključujoč in odporen model rasti, kot je poudarjeno v sklepih delovnih skupin konference; povečanje konkurenčnosti in odpornosti gospodarstva EU s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih kot hrbtenici našega gospodarstva ter preverjanje konkurenčnosti; celovito izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, vključno z njegovimi ustreznimi krovnimi cilji za leto 2030; protokol o socialnem napredku ter spodbujanje v prihodnost usmerjenih naložb, osredotočenih na pravičen, zeleni in digitalni prehod, z močno socialno razsežnostjo, vključno z enakostjo spolov, ob upoštevanju primerov evropskega instrumenta za okrevanje in evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE); |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da se je treba osredotočiti na nadaljnje ukrepanje na podlagi predlogov konference, da bi izpolnili zahteve državljanov; pričakuje, da se bodo vse evropske institucije zavezale konstruktivnemu in ambicioznemu pristopu v skladu s svojimi vlogami in pristojnostmi v vseh fazah nadaljnjega ukrepanja, tudi s pripravo zakonodajnih predlogov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je pripravljen prevzeti svojo vlogo in poskrbeti za ustrezno nadaljnje ukrepanje na podlagi izida konference; poziva k sklicu konvencije, tako da se sproži postopek za spremembo pogodb iz člena 48 Pogodbe o Evropski uniji, in poziva Odbor za ustavne zadeve, naj v skladu s tem začne potrebni postopek; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  UL C 270, 7.7.2021, str. 71.

(2)  UL C 252, 18.7.2018, str. 215.

(3)  UL C 252, 18.7.2018, str. 201.

(4)  UL C 449, 23.12.2020, str. 90.

(5)  UL C 425, 20.10.2021, str. 98.

---

četrtek 5. maja 2022

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/112 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/112

---

P9_TA(2022)0199

Primer Osmana Kavale v Turčiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o primeru Osmana Kavale v Turčiji (2022/2656(RSP))

(2022/C 465/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Turčiji, zlasti tistih z dne 19. maja 2021 o poročilih Komisije o Turčiji za obdobje 2019–2020 (1) in z dne 21. januarja 2021 o stanju človekovih pravic v Turčiji, zlasti primeru Selahattina Demirtasa in drugih zapornikov vesti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Turčiji, zlasti tistih z dne 19. maja 2021 o poročilih Komisije o Turčiji za obdobje 2019–2020 (1) in z dne 21. januarja 2021 o stanju človekovih pravic v Turčiji, zlasti primeru Selahattina Demirtasa in drugih zapornikov vesti (2),

| — | ob upoštevanju izjav stalnega poročevalca Parlamenta in predsednika Delegacije pri skupnem parlamentarnem odboru EU-Turčija z dne 21. aprila 2022 o zadnji obravnavi sojenja v zadevi Gezi in z dne 18. decembra 2020 o sodbi sodišča o Osmanu Kavali ter izjave predsednika Delegacije pri skupnem parlamentarnem odboru EU-Turčija z dne 20. februarja 2020 o pridržanju Osmana Kavale, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav stalnega poročevalca Parlamenta in predsednika Delegacije pri skupnem parlamentarnem odboru EU-Turčija z dne 21. aprila 2022 o zadnji obravnavi sojenja v zadevi Gezi in z dne 18. decembra 2020 o sodbi sodišča o Osmanu Kavali ter izjave predsednika Delegacije pri skupnem parlamentarnem odboru EU-Turčija z dne 20. februarja 2020 o pridržanju Osmana Kavale,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2021 o širitveni politiki EU (COM(2021)0644) ter spremnega poročila o Turčiji za leto 2021 (SWD(2021)0290), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2021 o širitveni politiki EU (COM(2021)0644) ter spremnega poročila o Turčiji za leto 2021 (SWD(2021)0290),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. junija 2021 ter vseh relevantnih prejšnjih sklepov Sveta in Evropskega sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. junija 2021 ter vseh relevantnih prejšnjih sklepov Sveta in Evropskega sveta,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. decembra 2021 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenih procesih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. decembra 2021 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenih procesih,

| — | ob upoštevanju izjave visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 26. aprila 2022 o obsodbi Osmana Kavale ter predhodnih izjav Evropske službe za zunanje delovanje o tej zadevi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 26. aprila 2022 o obsodbi Osmana Kavale ter predhodnih izjav Evropske službe za zunanje delovanje o tej zadevi,

| — | ob upoštevanju sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 10. decembra 2019 v zadevi Kavala proti Turčiji (28749/18), ki je postala pravnomočna 11. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 10. decembra 2019 v zadevi Kavala proti Turčiji (28749/18), ki je postala pravnomočna 11. maja 2020,

| — | ob upoštevanju ustreznih resolucij Odbora ministrov Sveta Evrope, vključno z vmesno resolucijo z dne 2. decembra 2021 o izvrševanju sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Kavala proti Turčiji in vmesno resolucijo z dne 2. februarja 2022 o isti zadevi, na podlagi katere je bil sprožen postopek za ugotavljanje kršitev proti Turčiji, ker noče izvršiti sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice iz leta 2019 in Osmana Kavale izpustiti na svobodo; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih resolucij Odbora ministrov Sveta Evrope, vključno z vmesno resolucijo z dne 2. decembra 2021 o izvrševanju sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Kavala proti Turčiji in vmesno resolucijo z dne 2. februarja 2022 o isti zadevi, na podlagi katere je bil sprožen postopek za ugotavljanje kršitev proti Turčiji, ker noče izvršiti sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice iz leta 2019 in Osmana Kavale izpustiti na svobodo;

| — | ob upoštevanju odziva generalne sekretarke Sveta Evrope z dne 18. februarja 2020 na sodbo v zadevi Osman Kavala v Turčiji in odziva komisarke Sveta Evrope za človekove pravice z dne 19. februarja 2020 na ponovno aretacijo Osmana Kavale, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odziva generalne sekretarke Sveta Evrope z dne 18. februarja 2020 na sodbo v zadevi Osman Kavala v Turčiji in odziva komisarke Sveta Evrope za človekove pravice z dne 19. februarja 2020 na ponovno aretacijo Osmana Kavale,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah z dne 4. novembra 1950, katere podpisnica je tudi Turčija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah z dne 4. novembra 1950, katere podpisnica je tudi Turčija,

| — | ob upoštevanju 46. člena Evropske konvencije o človekovih pravicah, ki navaja, da se pogodbene stranke obvezujejo, da bodo spoštovale končno sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v vsaki zadevi, v kateri nastopajo kot stranke, in torej ob upoštevanju obveznosti Turčije, da izvrši vse sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 46. člena Evropske konvencije o človekovih pravicah, ki navaja, da se pogodbene stranke obvezujejo, da bodo spoštovale končno sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v vsaki zadevi, v kateri nastopajo kot stranke, in torej ob upoštevanju obveznosti Turčije, da izvrši vse sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Generalna skupščina OZN sprejela 19. decembra 1966 in katerega podpisnica je tudi Turčija, in zlasti njegovega 9. člena o samovoljni aretaciji in pridržanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Generalna skupščina OZN sprejela 19. decembra 1966 in katerega podpisnica je tudi Turčija, in zlasti njegovega 9. člena o samovoljni aretaciji in pridržanju,

| — | ob upoštevanju odločbe višjega kazenskega sodišča št. 13 v Istanbulu o sojenju v zadevi Gezi z dne 25. aprila 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločbe višjega kazenskega sodišča št. 13 v Istanbulu o sojenju v zadevi Gezi z dne 25. aprila 2022,

| — | ob upoštevanju odločbe višjega kazenskega sodišča št. 30 v Istanbulu o sojenju v zadevi Gezi z dne 18. februarja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločbe višjega kazenskega sodišča št. 30 v Istanbulu o sojenju v zadevi Gezi z dne 18. februarja 2020,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic z dne 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic z dne 10. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je 25. aprila 2022 višje kazensko sodišče št. 13 v Istanbulu, ki mu predseduje sodnik Mesut Özdemir, obsodilo človekoljuba in vidnega zagovornega človekovih pravic Osmana Kavalo na dosmrtno ječo brez možnosti pogojnega izpusta in ga spoznalo krivega poskusa strmoglavljenja vlade, obtožb vohunjenja pa ga je oprostilo; ker je bilo sedem drugih obtožencev, med drugim arhitekta Mücella Yapici, pravnik Can Atalay, urbanist Tayfun Kahraman, ravnatelj Evropske šole za politične vede na Bosporski univerzi Ali Hakan Altinay, ustanovitelj Univerze Bilgi v Istanbulu Yigit Ali Ekmekci, filmska producentka Cigdem Mater Utku in snemalka dokumentarnih filmov Mine Özerden, za iste obtožbe obsojenih na do 18 let zaporne kazni; ker je sodišče odredilo njihovo takojšnjo aretacijo v sodni dvorani; ker so te obtožbe politično motivirane in niso nikoli bile utemeljene, niti v sodbi sodišča z dne 25. aprila 2022; |
| --- | --- |

A.

ker je 25. aprila 2022 višje kazensko sodišče št. 13 v Istanbulu, ki mu predseduje sodnik Mesut Özdemir, obsodilo človekoljuba in vidnega zagovornega človekovih pravic Osmana Kavalo na dosmrtno ječo brez možnosti pogojnega izpusta in ga spoznalo krivega poskusa strmoglavljenja vlade, obtožb vohunjenja pa ga je oprostilo; ker je bilo sedem drugih obtožencev, med drugim arhitekta Mücella Yapici, pravnik Can Atalay, urbanist Tayfun Kahraman, ravnatelj Evropske šole za politične vede na Bosporski univerzi Ali Hakan Altinay, ustanovitelj Univerze Bilgi v Istanbulu Yigit Ali Ekmekci, filmska producentka Cigdem Mater Utku in snemalka dokumentarnih filmov Mine Özerden, za iste obtožbe obsojenih na do 18 let zaporne kazni; ker je sodišče odredilo njihovo takojšnjo aretacijo v sodni dvorani; ker so te obtožbe politično motivirane in niso nikoli bile utemeljene, niti v sodbi sodišča z dne 25. aprila 2022;

| B. | ker je bil Osman Kavala prvič aretiran in zaprt 1. novembra 2017 na podlagi obtožb, povezanih s protesti v parku Gezi leta 2013 in poskusom državnega udara leta 2016; ker se je sojenje v zadevi Gezi začelo junija 2019; ker je bil Osman Kavala obtožen financiranja in organizacije protestov v parku Gezi; ker je višje kazensko sodišče št. 30 v Istanbulu 18. februarja 2020 umaknilo obtožbe proti Osmanu Kavali v okviru sojenja v zadevi Gezi in odredilo njegovo takojšnjo izpustitev, saj naj ne bi bilo nikakršnih konkretnih in stvarnih dokazov, ki bi potrjevali, da so bila dejanja, katerih je bil obtožen, dejansko storjena; ker je sodišče tudi oprostilo Mücello Yapici, Cana Atalaya, Tayfuna Kahramana, Alija Hakana Altinaya, Yigita Aksakogluja, Yigita Alija Ekmekcija, Cigdem Mater Utku in Mine Özerden; ker je Osman Kavala edini obtoženec, ki je bil v času oprostitve še vedno v priporu pred sojenjem, kjer je bil nezakonito pridržan od 18. oktobra 2017 na podlagi neosnovanih obtožb; |
| --- | --- |

B.

ker je bil Osman Kavala prvič aretiran in zaprt 1. novembra 2017 na podlagi obtožb, povezanih s protesti v parku Gezi leta 2013 in poskusom državnega udara leta 2016; ker se je sojenje v zadevi Gezi začelo junija 2019; ker je bil Osman Kavala obtožen financiranja in organizacije protestov v parku Gezi; ker je višje kazensko sodišče št. 30 v Istanbulu 18. februarja 2020 umaknilo obtožbe proti Osmanu Kavali v okviru sojenja v zadevi Gezi in odredilo njegovo takojšnjo izpustitev, saj naj ne bi bilo nikakršnih konkretnih in stvarnih dokazov, ki bi potrjevali, da so bila dejanja, katerih je bil obtožen, dejansko storjena; ker je sodišče tudi oprostilo Mücello Yapici, Cana Atalaya, Tayfuna Kahramana, Alija Hakana Altinaya, Yigita Aksakogluja, Yigita Alija Ekmekcija, Cigdem Mater Utku in Mine Özerden; ker je Osman Kavala edini obtoženec, ki je bil v času oprostitve še vedno v priporu pred sojenjem, kjer je bil nezakonito pridržan od 18. oktobra 2017 na podlagi neosnovanih obtožb;

| C. | ker je 3. kazenski senat istanbulskega okrožnega sodišča, pritožbeno sodišče, 22. januarja 2021 razveljavil oprostilno sodbo Osmana Kavala in osmih drugih obtožencev; |
| --- | --- |

C.

ker je 3. kazenski senat istanbulskega okrožnega sodišča, pritožbeno sodišče, 22. januarja 2021 razveljavil oprostilno sodbo Osmana Kavala in osmih drugih obtožencev;

| D. | ker je sodišče svojo odločitev utemeljilo s tem, da nekateri dokazi, kot so objave obtožencev v družbenih medijih, izjave za tisk in slogani, ki so jih vzklikali, niso bili upoštevani pri izreku prejšnje sodbe; |
| --- | --- |

D.

ker je sodišče svojo odločitev utemeljilo s tem, da nekateri dokazi, kot so objave obtožencev v družbenih medijih, izjave za tisk in slogani, ki so jih vzklikali, niso bili upoštevani pri izreku prejšnje sodbe;

| E. | ker je sedem obtožencev, med drugim novinar Can Dünda in igralec Mehmet Ali Alabora, med sojenjem bivalo v tujini; ker je sodišče njihove postopke ločilo od zadev devetih obtožencev, ki so še vedno v Turčiji, in zoper njih izdalo tiralice; ker je sodišče z odločitvijo 18. februarja 2020 tiralice preklicalo; |
| --- | --- |

E.

ker je sedem obtožencev, med drugim novinar Can Dünda in igralec Mehmet Ali Alabora, med sojenjem bivalo v tujini; ker je sodišče njihove postopke ločilo od zadev devetih obtožencev, ki so še vedno v Turčiji, in zoper njih izdalo tiralice; ker je sodišče z odločitvijo 18. februarja 2020 tiralice preklicalo;

| F. | ker je bil Osman Kavala le nekaj ur po izreku oprostilne sodbe in preden so ga lahko izpustili znova aretiran in premeščen v policijsko pridržanje po navodilu glavnega državnega tožilca v Istanbulu Irfana Fidana na podlagi 309. člena turškega kazenskega zakonika ter obtožen poskusa rušitve ustavnega reda v okviru tekoče vzporedne preiskave njegove domnevne udeležbe v poskusu državnega udara 15. julija 2016; |
| --- | --- |

F.

ker je bil Osman Kavala le nekaj ur po izreku oprostilne sodbe in preden so ga lahko izpustili znova aretiran in premeščen v policijsko pridržanje po navodilu glavnega državnega tožilca v Istanbulu Irfana Fidana na podlagi 309. člena turškega kazenskega zakonika ter obtožen poskusa rušitve ustavnega reda v okviru tekoče vzporedne preiskave njegove domnevne udeležbe v poskusu državnega udara 15. julija 2016;

| G. | ker je turški predsednik Recep Tayyip Erdoğan 19. februarja 2020 obsodil sodbo višjega kazenskega sodišča št. 30 v Istanbulu in trdil, da je oprostitev Osmana Kavale del zarote posameznikov, ki „želijo zanetiti vstaje v nekaterih državah in povzročiti težave“, te posameznike pa označil za „sovražnike države in njenih ljudi“; ker izjave predsednika Erdoğana in drugih visokih uradnikov dejavno spodkopavajo neodvisnost turškega sodstva; |
| --- | --- |

G.

ker je turški predsednik Recep Tayyip Erdoğan 19. februarja 2020 obsodil sodbo višjega kazenskega sodišča št. 30 v Istanbulu in trdil, da je oprostitev Osmana Kavale del zarote posameznikov, ki „želijo zanetiti vstaje v nekaterih državah in povzročiti težave“, te posameznike pa označil za „sovražnike države in njenih ljudi“; ker izjave predsednika Erdoğana in drugih visokih uradnikov dejavno spodkopavajo neodvisnost turškega sodstva;

| H. | ker se je urad javnega tožilca pritožil tudi proti oprostilnim sodbam, javni tožilec Edip Sahiner pa je zahteval, naj se te sodbe prekličejo, da bi umetno podaljšal postopek; |
| --- | --- |

H.

ker se je urad javnega tožilca pritožil tudi proti oprostilnim sodbam, javni tožilec Edip Sahiner pa je zahteval, naj se te sodbe prekličejo, da bi umetno podaljšal postopek;

| I. | ker je svet sodnikov in tožilcev, ki je pristojen za sodna imenovanja in upravo, v odziv na Erdoğanove izjave sprožil preiskavo treh sodnikov, ki so oprostili Osmana Kavalo in njegovih osem soobtožencev, ter jo utemeljil z napakami pri odločanju teh sodnikov; ker se zdi, da so disciplinski postopki zoper te sodnike neposredno poseganje v njihovo pristojnost odločanja in bi lahko močno vplivali na neodvisnost vsega sodstva; |
| --- | --- |

I.

ker je svet sodnikov in tožilcev, ki je pristojen za sodna imenovanja in upravo, v odziv na Erdoğanove izjave sprožil preiskavo treh sodnikov, ki so oprostili Osmana Kavalo in njegovih osem soobtožencev, ter jo utemeljil z napakami pri odločanju teh sodnikov; ker se zdi, da so disciplinski postopki zoper te sodnike neposredno poseganje v njihovo pristojnost odločanja in bi lahko močno vplivali na neodvisnost vsega sodstva;

| J. | ker v skladu s turškim zakonom št. 7188, ki spreminja zakonik o kazenskem postopku in nekatere zakone, obtoženec, ki je obtožen terorizma ali hudodelstev zoper državo, ne sme biti v priporu več kot dve leti, preden se začne sojenje; ker se je preiskava Osmana Kavale v skladu s 309. členom turškega kazenskega zakonika začela 25. februarja 2018; ker so turški organi, s tem ko Osmana Kavale 25. februarja 2020 niso izpustili na prostost, kršili turški kazenski zakonik; |
| --- | --- |

J.

ker v skladu s turškim zakonom št. 7188, ki spreminja zakonik o kazenskem postopku in nekatere zakone, obtoženec, ki je obtožen terorizma ali hudodelstev zoper državo, ne sme biti v priporu več kot dve leti, preden se začne sojenje; ker se je preiskava Osmana Kavale v skladu s 309. členom turškega kazenskega zakonika začela 25. februarja 2018; ker so turški organi, s tem ko Osmana Kavale 25. februarja 2020 niso izpustili na prostost, kršili turški kazenski zakonik;

| K. | ker je urad glavnega javnega tožilca v Istanbulu s tem, ko Osmana Kavale po njegovi ponovni aretaciji ni ponovno zaslišal, potrdil, da od njegove uradne izpustitve 11. oktobra 2019 ni bilo najdenih novih dokazov, ki bi utemeljili obtožbe v skladu s 309. turškega kazenskega zakonika; ker zaradi odsotnosti novih dokazov tudi ni bilo utemeljenega razloga za ponovno aretacijo Osmana Kavale z istimi obtožbami; |
| --- | --- |

K.

ker je urad glavnega javnega tožilca v Istanbulu s tem, ko Osmana Kavale po njegovi ponovni aretaciji ni ponovno zaslišal, potrdil, da od njegove uradne izpustitve 11. oktobra 2019 ni bilo najdenih novih dokazov, ki bi utemeljili obtožbe v skladu s 309. turškega kazenskega zakonika; ker zaradi odsotnosti novih dokazov tudi ni bilo utemeljenega razloga za ponovno aretacijo Osmana Kavale z istimi obtožbami;

| L. | ker je komisarka Sveta Evrope Dunja Mijatović ponovno aretacijo Osmana Kavale označila za primer zlorabe; ker je odločitev o ponovni aretaciji Osmana Kavale odkrita kršitev tako nacionalnega kot mednarodnega prava; ker je ves postopek zoper Osmana Kavalo vrsta pravnih manevrov in nepravilnosti, ki jih je zaznamovalo politično vmešavanje in katerih glavni cilj je podaljšati njegov pripor; |
| --- | --- |

L.

ker je komisarka Sveta Evrope Dunja Mijatović ponovno aretacijo Osmana Kavale označila za primer zlorabe; ker je odločitev o ponovni aretaciji Osmana Kavale odkrita kršitev tako nacionalnega kot mednarodnega prava; ker je ves postopek zoper Osmana Kavalo vrsta pravnih manevrov in nepravilnosti, ki jih je zaznamovalo politično vmešavanje in katerih glavni cilj je podaljšati njegov pripor;

| M. | ker je bilo poleg drugih nerazumnih odločitev v obdobju med avgustom 2021 in februarjem 2022 sojenje v zadevi Gezi združeno s tako imenovanim sojenjem v zadevi Sarsi, v katerem so prav tako razveljavili oprostilne sodbe obtožencev; ker je sodnik Mahmut Basbug, ki predseduje višjemu kazenskemu sodišču št. 30 v Istanbulu in je zahteval to združitev zadev, isti sodnik, ki je to združitev nato podpisal pri višjem kazenskem sodišču št. 13, potem ko je bil začasno imenovan nanj; ker je višje kazensko sodišče št. 13 februarja 2022 znova ločilo zadevi brez očitnega razloga; ker je Murat Bircan, eden od sodnikov senata višjega kazenskega sodišča št. 13, ki je odločal v zadevi 25. aprila 2022, v imenu vladajoče stranke leta 2018 kandidiral za sedež v veliki narodni skupščini; |
| --- | --- |

M.

ker je bilo poleg drugih nerazumnih odločitev v obdobju med avgustom 2021 in februarjem 2022 sojenje v zadevi Gezi združeno s tako imenovanim sojenjem v zadevi Sarsi, v katerem so prav tako razveljavili oprostilne sodbe obtožencev; ker je sodnik Mahmut Basbug, ki predseduje višjemu kazenskemu sodišču št. 30 v Istanbulu in je zahteval to združitev zadev, isti sodnik, ki je to združitev nato podpisal pri višjem kazenskem sodišču št. 13, potem ko je bil začasno imenovan nanj; ker je višje kazensko sodišče št. 13 februarja 2022 znova ločilo zadevi brez očitnega razloga; ker je Murat Bircan, eden od sodnikov senata višjega kazenskega sodišča št. 13, ki je odločal v zadevi 25. aprila 2022, v imenu vladajoče stranke leta 2018 kandidiral za sedež v veliki narodni skupščini;

| N. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 10. decembra 2019 razsodilo, da je pripor Osmana Kavale kršitev člena 5(1) Evropske konvencije o človekovih pravicah, saj zanj ni utemeljenega suma, člena 5(4) konvencije, saj ustavno sodišče ni poskrbelo za hiter sodni pregled zakonitosti pridržanja, in 18. člena v povezavi s členom 5(1) konvencije, saj je pripor politično motiviran, njegov namen pa je odvračilno delovati na zagovornike človekovih pravic; |
| --- | --- |

N.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 10. decembra 2019 razsodilo, da je pripor Osmana Kavale kršitev člena 5(1) Evropske konvencije o človekovih pravicah, saj zanj ni utemeljenega suma, člena 5(4) konvencije, saj ustavno sodišče ni poskrbelo za hiter sodni pregled zakonitosti pridržanja, in 18. člena v povezavi s členom 5(1) konvencije, saj je pripor politično motiviran, njegov namen pa je odvračilno delovati na zagovornike človekovih pravic;

| O. | ker se sodba Evropskega sodišča za človekove pravice nanaša tako na obtožbe zoper Osmana Kavalo na podlagi 312. člena turškega kazenskega zakonika zaradi njegove domnevne udeležbe na protestih v parku Gezi kot na obtožbe zoper njega na podlagi 309. člena omenjenega zakonika zaradi njegovega domnevnega sodelovanja pri poskusu državnega udara 15. julija 2016; |
| --- | --- |

O.

ker se sodba Evropskega sodišča za človekove pravice nanaša tako na obtožbe zoper Osmana Kavalo na podlagi 312. člena turškega kazenskega zakonika zaradi njegove domnevne udeležbe na protestih v parku Gezi kot na obtožbe zoper njega na podlagi 309. člena omenjenega zakonika zaradi njegovega domnevnega sodelovanja pri poskusu državnega udara 15. julija 2016;

| P. | ker sodba Evropskega sodišča za človekove pravice zahteva, da turške oblasti Osmana Kavalo nemudoma izpustijo na prostost; ker v zvezi z njegovo izpustitvijo ni bilo napredka kljub zavezujoči sodbi Evropskega sodišča za človekove pravice iz leta 2019 in dvema začasnima resolucijami Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 2. decembra 2021 in 2. februarja 2022, s katerima je bil proti Turčiji sprožen postopek za ugotavljanje kršitev, ker zavrača izvajanje pravno zavezujoče sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice in takojšnjo izpustitev Osmana Kavale, zaradi česar je Unija dodatno zaskrbljena nad tem, ali turško sodstvo spoštuje mednarodne in evropske standarde; |
| --- | --- |

P.

ker sodba Evropskega sodišča za človekove pravice zahteva, da turške oblasti Osmana Kavalo nemudoma izpustijo na prostost; ker v zvezi z njegovo izpustitvijo ni bilo napredka kljub zavezujoči sodbi Evropskega sodišča za človekove pravice iz leta 2019 in dvema začasnima resolucijami Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 2. decembra 2021 in 2. februarja 2022, s katerima je bil proti Turčiji sprožen postopek za ugotavljanje kršitev, ker zavrača izvajanje pravno zavezujoče sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice in takojšnjo izpustitev Osmana Kavale, zaradi česar je Unija dodatno zaskrbljena nad tem, ali turško sodstvo spoštuje mednarodne in evropske standarde;

| Q. | ker vladajoča turška stranka redno spodkopava načelo pravne države, demokratične standarde in standarde na področju človekovih pravic, saj pogosto zatira politične nasprotnike in zagovornike človekovih pravic in jih na zelo ohlapen način obtožuje terorizma; |
| --- | --- |

Q.

ker vladajoča turška stranka redno spodkopava načelo pravne države, demokratične standarde in standarde na področju človekovih pravic, saj pogosto zatira politične nasprotnike in zagovornike človekovih pravic in jih na zelo ohlapen način obtožuje terorizma;

| R. | ker je Turčija, potem ko je več držav članic EU v izjavah obsodilo pripor Osmana Kavale, zagrozila, da bo deset njihovih veleposlanikov v Turčiji razglasila za nezaželene osebe; |
| --- | --- |

R.

ker je Turčija, potem ko je več držav članic EU v izjavah obsodilo pripor Osmana Kavale, zagrozila, da bo deset njihovih veleposlanikov v Turčiji razglasila za nezaželene osebe;

| S. | ker mora Turčija kot država kandidatka za članstvo v EU spoštovati najvišje standarde demokracije, vključno s človekovimi pravicami, pravno državo, temeljnimi svoboščinami in splošno pravico do poštenega sojenja, ter mora strogo spoštovati načelo domneve nedolžnosti in pravico do poštenega sojenja; |
| --- | --- |

S.

ker mora Turčija kot država kandidatka za članstvo v EU spoštovati najvišje standarde demokracije, vključno s človekovimi pravicami, pravno državo, temeljnimi svoboščinami in splošno pravico do poštenega sojenja, ter mora strogo spoštovati načelo domneve nedolžnosti in pravico do poštenega sojenja;

| T. | ker je Turčija od 9. avgusta 1949 članica Sveta Evrope, kar jo obvezuje k spoštovanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in sodb Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

T.

ker je Turčija od 9. avgusta 1949 članica Sveta Evrope, kar jo obvezuje k spoštovanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in sodb Evropskega sodišča za človekove pravice;

| 1. | kar najstrožje obsoja nedavno sodbo višjega kazenskega sodišča št. 13 v Istanbulu, ki je Osmanu Kavali izreklo najstrožjo dosmrtno kazen po več kot štirih in pol letih nepravičnega, nezakonitega in neutemeljenega pripora in manj kot tri mesece po tem, ko je Odbor ministrov Sveta Evrope sprožil postopek za ugotavljanje kršitev, ker zavrača izvajanje pravno zavezujoče sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice; meni, da je bil Osman Kavala obsojen na podlagi neutemeljenih obtožb, da bi se ga utišalo kot zagovornika človekovih pravic, s tem pa tudi kritične glasove v Turčiji; prav tako obsoja obsodbe njegovih soobtožencev Mücelle Yapici, Cana Atalaya, Tayfuna Kahramana, Alija Hakana Altinaya, Yigita Aksakogluja, Yigita Alija Ekmekcija, Cigdem Mater Utku in Mine Özerden; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Osmana Kavale iz pripora v skladu s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice iz leta 2019, k takojšnji opustitvi vseh obtožb zoper njega in ponovni vzpostavitvi vseh njegovih pravic in svoboščin ter k takojšnji izpustitvi drugih sedmih soobtožencev v tej zadevi; obsoja dejstvo, da je bila Osmanu Kavali od oktobra 2017 neprekinjeno odvzeta prostost, in Turčijo poziva, naj ravna v skladu s svojimi mednarodnimi in nacionalnimi obveznostmi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izraža popolno solidarnost z Osmanom Kavalo, preostalimi obtoženci v sodnem procesu v zadevi Gezi in njihovimi družinami; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je zelo zaskrbljen zaradi vse slabšega stanja temeljnih pravic in svoboščin ter pravne države v Turčiji, zlasti po spodletelem državnem udaru; poziva turške oblasti, naj opustijo sodno nadlegovanje zagovornikov človekovih pravic, akademikov, novinarjev, duhovnih voditeljev in odvetnikov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Turčijo kot članico Sveta Evrope, naj v celoti izvrši vse sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v skladu s 46. členom Evropske konvencije o človekovih pravicah, saj je to njena absolutna obveznost, ki izhaja iz članstva v Svetu Evrope in je tudi zapisana v turški ustavi; poudarja, da nepripravljenost Turčije, da bi izvršila sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v primeru Osmana Kavale, še povečuje zaskrbljenost EU glede spoštovanja mednarodnih in evropskih standardov v turškem sodstvu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obsoja in obžaluje nenehna prizadevanja in poskuse, da bi podaljšali pripor Osmana Kavale, proti kateremu ni verodostojnih in oprijemljivih dokazov, in sicer z vrsto zapletenih sodnih taktik za izmikanje sodnemu epilogu, med drugim z združevanjem in ločevanjem sodnih spisov ter številnimi nepravilnostmi, ki so dokaz popolnega nespoštovanja standardov poštenega sojenja in služijo političnim namenom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je zgrožen, ker je 13. višje kazensko sodišče v Istanbulu Osmanu Kavali naložilo najstrožjo, dosmrtno zaporno kazen, češ da je poskušal nasilno strmoglaviti vlado, pri tem pa ni upoštevalo, da je Evropsko sodišče za človekove pravice to obtožbo že izrecno zavrnilo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja sklepe Odbora ministrov Sveta Evrope, v katerih je pozval k izpustitvi Osmana Kavale, kar je privedlo do zgodovinske sprožitve postopka za ugotavljanje kršitev zoper Turčijo z začasnima resolucijama iz decembra 2021 in februarja 2022 o tem, da ta država noče spoštovati končne sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice; ugotavlja, da postopek za ugotavljanje kršitev priča o tem, kako resna je kršitev obveznosti Turčije kot članice Sveta Evrope in države kandidatke za članstvo v EU; poziva Odbor ministrov Sveta Evrope, naj sprejme potrebne ukrepe in poskrbi, da bo turška vlada nemudoma izvršila sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obsoja ponižujoče in nečloveško ravnanje turških oblasti z Osmanom Kavalo, saj so s tem kršile njegove pravice iz Evropske konvencije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in turškega nacionalnega prava, pa tudi njegovo človekovo dostojanstvo, ki ga zagotavlja 17. člen ustave Republike Turčije; poziva Turčijo, naj ga preneha ustrahovati in naj spoštuje njegove človekove pravice, kot jih določajo turška ustava ter pravo EU in mednarodno pravo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obsoja odločitev turškega sveta sodnikov in tožilcev, da začne preiskavo treh sodnikov, ki so Kavalo kategorično in nedvoumno oprostili; je zgrožen, ker je bil po drugi strani nekdanji namestnik državnega tožilca v Istanbulu Hasan Yilmaz, ki je vložil drugo obtožnico zoper Kavalo, imenovan za namestnika ministra za pravosodje in člana sveta sodnikov in tožilcev po uradni dolžnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi incidentov, ki kažejo na očitno vmešavanje vlade v pravosodne zadeve, povezane s pregonom Kavale; je zelo zaskrbljen, ker turško sodstvo in oblasti ne upoštevajo sodb Evropskega sodišča za človekove pravice in ker so sodbe nekaterih turških sodišč vse manj skladne s sodbami turškega ustavnega sodišča; vztraja, naj turške oblasti sprejmejo potrebne ukrepe, da bi izboljšale zelo slabo stanje sodstva in ponovno vzpostavile njegovo neodvisnost v skladu s 6. členom Evropske konvencije o človekovih pravicah, s tem pa zagotovile nepristranskost vseh turških pravosodnih organov in jih zaščitile pred političnim vmešavanjem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisijo in države članice, naj s turškimi sogovorniki še naprej govorijo o primeru Osmana Kavale in vseh drugih samovoljno priprtih zagovornikih človekovih pravic, odvetnikih, novinarjih, politikih in akademikih ter slednjim ponudijo diplomatsko in politično podporo, tudi opazovanje sodnih procesov in spremljanje zadev; poziva delegacijo Evropskega parlamenta, naj se udeleži sojenja Osmanu Kavali in njegovim soobtožencem, če bo do njega prišlo; je seznanjen z možnostjo vložitve pritožbe zoper zadnjo sodbo pri turškem kasacijskem sodišču in ustavnem sodišču; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj pogosteje dodeljujejo izredna nepovratna sredstva za zagovornike človekovih pravic in skrbijo za popolno izvajanje smernic EU o zagovornikih človekovih pravic; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bi lahko Osmanu Kavali in drugim turškim državljanom v podobnih okoliščinah odobrili politični azil v EU, če bi se to izkazalo za potrebno; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da je turška vlada z odločitvijo, da bo odkrito nasprotovala zavezujočim sodbam Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Osmana Kavale in drugih, načrtno pokopala vse upe, da bo obnovila proces pristopa k EU ali odprla nova oziroma zaprla odprta poglavja, saj to v trenutnih okoliščinah ni mogoče; opozarja Evropski svet, da bi morala biti izboljšanje uradnih odnosov med EU in Turčijo ter premik k pozitivni agendi, kar je ponudil v svojih sklepih marca in junija 2021 in decembra 2020, odvisna od dejanskega izboljšanja državljanskih in človekovih pravic ter pravne države v Turčiji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, turškemu predsedniku ter vladi in parlamentu Turčije, prosi pa tudi za njen prevod v turščino. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  UL C 15, 12.1.2022, str. 81.

(2)  UL C 456, 10.11.2021, str. 247.

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/117 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/117

---

P9_TA(2022)0200

Poročila o pridobivanju človeških organov na Kitajskem

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o poročilih o pridobivanju človeških organov na Kitajskem (2022/2657(RSP))

(2022/C 465/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o odnosih med EU in Kitajsko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o odnosih med EU in Kitajsko,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o pridobivanju organov na Kitajskem (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o pridobivanju organov na Kitajskem (1),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom „Proceedings of the Workshop on Organ Harvesting in China“ (zapisnik z delavnice „Pridobivanje organov na Kitajskem“), ki jo je generalni direktorat Parlamenta za notranjo politiko objavil 12. aprila 2016 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom „Proceedings of the Workshop on Organ Harvesting in China“ (zapisnik z delavnice „Pridobivanje organov na Kitajskem“), ki jo je generalni direktorat Parlamenta za notranjo politiko objavil 12. aprila 2016 (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o standardih kakovosti in varnosti človeških organov, namenjenih za presaditev (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o standardih kakovosti in varnosti človeških organov, namenjenih za presaditev (3),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah iz leta 2009, zlasti člena 3 o pravici do osebne celovitosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah iz leta 2009, zlasti člena 3 o pravici do osebne celovitosti,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, ki jo je Kitajska ratificirala 4. oktobra 1988, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, ki jo je Kitajska ratificirala 4. oktobra 1988,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju trgovine s človeškimi organi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju trgovine s človeškimi organi,

| — | ob upoštevanju istanbulske deklaracije o trgovini z organi in presaditvenem turizmu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju istanbulske deklaracije o trgovini z organi in presaditvenem turizmu,

| — | ob upoštevanju Konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida, ki jo je Kitajska podpisala leta 1949, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida, ki jo je Kitajska podpisala leta 1949,

| — | ob upoštevanju izjave strokovnjakov OZN za človekove pravice z dne 14. junija 2021 v zvezi s poročili o domnevnem pridobivanju organov pri manjšinah na Kitajskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave strokovnjakov OZN za človekove pravice z dne 14. junija 2021 v zvezi s poročili o domnevnem pridobivanju organov pri manjšinah na Kitajskem,

| — | ob upoštevanju predstavitve o pridobivanju organov na Kitajskem, ki jo je 29. novembra 2021 organiziral Pododbor Parlamenta za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve o pridobivanju organov na Kitajskem, ki jo je 29. novembra 2021 organiziral Pododbor Parlamenta za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju končne razsodbe neodvisnega razsodišča o prisilnem pridobivanju organov pri zapornikih vesti na Kitajskem (China Tribunal) z dne 1. marca 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končne razsodbe neodvisnega razsodišča o prisilnem pridobivanju organov pri zapornikih vesti na Kitajskem (China Tribunal) z dne 1. marca 2020,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je spodbujanje in spoštovanje človekovih pravic, demokracije in načel pravne države v središču odnosov EU s Kitajsko ter v skladu z zavezo EU, da bo pri svojem zunanjem delovanju podpirala te vrednote, in z zavezo Kitajske, da jih bo vključila v svoj razvoj in mednarodno sodelovanje; |
| --- | --- |

A.

ker je spodbujanje in spoštovanje človekovih pravic, demokracije in načel pravne države v središču odnosov EU s Kitajsko ter v skladu z zavezo EU, da bo pri svojem zunanjem delovanju podpirala te vrednote, in z zavezo Kitajske, da jih bo vključila v svoj razvoj in mednarodno sodelovanje;

| B. | ker se razmere na področju človekovih pravic na Kitajskem vztrajno slabšajo, odkar je marca 2013 na oblast prišel predsednik Xi Jinping; ker kitajska vlada postaja vse bolj sovražna do človekovih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

B.

ker se razmere na področju človekovih pravic na Kitajskem vztrajno slabšajo, odkar je marca 2013 na oblast prišel predsednik Xi Jinping; ker kitajska vlada postaja vse bolj sovražna do človekovih pravic in pravne države;

| C. | ker se po vsem svetu vsako leto opravi 10 000 nezakonitih presaditev človeških organov; ker se pri trgovini s človeškimi organi po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije vsako leto ustvari več kot milijarda evrov dobička; |
| --- | --- |

C.

ker se po vsem svetu vsako leto opravi 10 000 nezakonitih presaditev človeških organov; ker se pri trgovini s človeškimi organi po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije vsako leto ustvari več kot milijarda evrov dobička;

| D. | ker ima Ljudska republika Kitajska zaradi tradicionalnih prepričanj zelo nizko stopnjo prostovoljnega darovanja organov; ker je Kitajska leta 1984 uvedla ureditev, po kateri je mogoče usmrčenim zapornikom odvzeti organe; ker je Kitajska izjavila, da je leta 2015 prenehala uporabljati organe usmrčenih zapornikov in uvedla nacionalni sistem darovanja, vendar ni te prakse nikoli povsem prepovedala, tako da je še zmeraj zakonita; |
| --- | --- |

D.

ker ima Ljudska republika Kitajska zaradi tradicionalnih prepričanj zelo nizko stopnjo prostovoljnega darovanja organov; ker je Kitajska leta 1984 uvedla ureditev, po kateri je mogoče usmrčenim zapornikom odvzeti organe; ker je Kitajska izjavila, da je leta 2015 prenehala uporabljati organe usmrčenih zapornikov in uvedla nacionalni sistem darovanja, vendar ni te prakse nikoli povsem prepovedala, tako da je še zmeraj zakonita;

| E. | ker sistem presajanja človeških organov na Kitajskem ne izpolnjuje zahtev Svetovne zdravstvene organizacije glede preglednosti in sledljivosti poti, po katerih se pridobivajo organi, in ker kitajska vlada ne dovoli neodvisnega nadzora svojega sistema; ker je osnovni pogoj za etično darovanje organov prostovoljna privolitev po poučitvi; |
| --- | --- |

E.

ker sistem presajanja človeških organov na Kitajskem ne izpolnjuje zahtev Svetovne zdravstvene organizacije glede preglednosti in sledljivosti poti, po katerih se pridobivajo organi, in ker kitajska vlada ne dovoli neodvisnega nadzora svojega sistema; ker je osnovni pogoj za etično darovanje organov prostovoljna privolitev po poučitvi;

| F. | ker je treba prisilno pridobivanje organov razumeti kot usmrtitev osebe brez njenega soglasja, da se lahko organi odvzamejo in presadijo drugi osebi; ker je treba to prakso obravnavati kot grozljivo in nedopustno kršitev temeljne pravice do življenja; |
| --- | --- |

F.

ker je treba prisilno pridobivanje organov razumeti kot usmrtitev osebe brez njenega soglasja, da se lahko organi odvzamejo in presadijo drugi osebi; ker je treba to prakso obravnavati kot grozljivo in nedopustno kršitev temeljne pravice do življenja;

| G. | ker sta Odbor Združenih narodov proti mučenju in posebni poročevalec Združenih narodov za mučenje in druge krute, nečloveške ali poniževalne kazni ali ravnanje izrazila zaskrbljenost nad obtožbami glede pridobivanja organov od zapornikov ter pozvala vlado Ljudske republike Kitajske, naj poveča odgovornost in preglednost sistema za presaditve organov ter kaznuje tiste, ki so odgovorni za zlorabe; |
| --- | --- |

G.

ker sta Odbor Združenih narodov proti mučenju in posebni poročevalec Združenih narodov za mučenje in druge krute, nečloveške ali poniževalne kazni ali ravnanje izrazila zaskrbljenost nad obtožbami glede pridobivanja organov od zapornikov ter pozvala vlado Ljudske republike Kitajske, naj poveča odgovornost in preglednost sistema za presaditve organov ter kaznuje tiste, ki so odgovorni za zlorabe;

| H. | ker je razsodišče China Tribunal (4) marca 2020 izdalo razsodbo, v kateri je navedlo, da se na Kitajskem že več let v velikem obsegu prisilno pridobivajo organi in da so bili eden od virov teh organov, najbrž celo glavni, pripadniki gibanja Falun Gong; ker kitajska vlada ni želela pričati pred razsodiščem; |
| --- | --- |

H.

ker je razsodišče China Tribunal (4) marca 2020 izdalo razsodbo, v kateri je navedlo, da se na Kitajskem že več let v velikem obsegu prisilno pridobivajo organi in da so bili eden od virov teh organov, najbrž celo glavni, pripadniki gibanja Falun Gong; ker kitajska vlada ni želela pričati pred razsodiščem;

| I. | ker močno zanašanje na usmrčene in tudi še žive zapornike kot vir organov za presaditev vključuje številne nesprejemljive kršitve človekovih pravic in medicinske etike; |
| --- | --- |

I.

ker močno zanašanje na usmrčene in tudi še žive zapornike kot vir organov za presaditev vključuje številne nesprejemljive kršitve človekovih pravic in medicinske etike;

| J. | ker so po navedbah v izjavi strokovnjakov OZN za človekove pravice z dne 10. junija 2021 na voljo verodostojne informacije, da se pri pridržanih pripadnikih etničnih, jezikovnih ali verskih manjšin na Kitajskem opravljajo zdravniški pregledi, vključno s krvnimi preiskavami in pregledi organov, kot sta ultrazvok in rentgensko slikanje, ki so izjemno pomembni za preverjanje ujemanja organov za presaditev, ne da bi se pred tem pridobila njihova prostovoljna privolitev po poučitvi; |
| --- | --- |

J.

ker so po navedbah v izjavi strokovnjakov OZN za človekove pravice z dne 10. junija 2021 na voljo verodostojne informacije, da se pri pridržanih pripadnikih etničnih, jezikovnih ali verskih manjšin na Kitajskem opravljajo zdravniški pregledi, vključno s krvnimi preiskavami in pregledi organov, kot sta ultrazvok in rentgensko slikanje, ki so izjemno pomembni za preverjanje ujemanja organov za presaditev, ne da bi se pred tem pridobila njihova prostovoljna privolitev po poučitvi;

| K. | ker so strokovnjaki OZN za človekove pravice kitajsko vlado na to problematiko opozarjali že v letih 2006 in 2007; ker v odzivih kitajske vlade ni bilo dovolj podatkov, kot so informacije o virih organov, ki se uporabljajo za presaditve, ali sistemi za izmenjavo informacij, ki bi lahko pomagali pri identifikaciji in zaščiti žrtev trgovine z ljudmi, pa tudi pri učinkovitem preiskovanju in pregonu trgovcev z ljudmi; |
| --- | --- |

K.

ker so strokovnjaki OZN za človekove pravice kitajsko vlado na to problematiko opozarjali že v letih 2006 in 2007; ker v odzivih kitajske vlade ni bilo dovolj podatkov, kot so informacije o virih organov, ki se uporabljajo za presaditve, ali sistemi za izmenjavo informacij, ki bi lahko pomagali pri identifikaciji in zaščiti žrtev trgovine z ljudmi, pa tudi pri učinkovitem preiskovanju in pregonu trgovcev z ljudmi;

| L. | ker kitajska vlada zavrača obtožbe o pridobivanju organov, tako tudi v odgovoru uradu visoke komisarke OZN za človekove pravice, in ker je že večkrat kategorično zanikala, da bi bili zaradi organov ubiti pripadniki gibanja Falun Gong; |
| --- | --- |

L.

ker kitajska vlada zavrača obtožbe o pridobivanju organov, tako tudi v odgovoru uradu visoke komisarke OZN za človekove pravice, in ker je že večkrat kategorično zanikala, da bi bili zaradi organov ubiti pripadniki gibanja Falun Gong;

| 1. | izraža resno zaskrbljenost zaradi poročil o vztrajnem, sistematičnem, nečloveškem in državno sponzoriranem pridobivanju organov od zapornikov v Ljudski republiki Kitajski, predvsem med pripadniki gibanja Falun Gong ter drugimi manjšinami, kot so Ujguri, Tibetanci in kristjani; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da je Kitajska ratificirala Konvencijo proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, ki absolutno in brezpogojno prepoveduje mučenje in druge krute, nečloveške ali poniževalne kazni ali ravnanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da lahko praksa pridobivanja organov pri živih zapornikih, ki čakajo na usmrtitev, in zapornikih vesti v Ljudski republiki Kitajski pomeni hudodelstvo zoper človečnost, kot je opredeljeno v členu 7 Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča; poziva Ljudsko republiko Kitajsko, naj podpiše Rimski statut in pristopi k njemu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva kitajske oblasti, naj se nemudoma odzovejo na obtožbe o pridobivanju organov in mednarodnim mehanizmom za človekove pravice, tudi uradu visoke komisarke OZN za človekove pravice, omogočijo neodvisno spremljanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izraža zaskrbljenost, ker ni neodvisnega nadzora nad tem, ali zaporniki in priporniki na veljaven način privolijo v darovanje organov; obsoja, da so kitajske oblasti izredno skope z informacijami o poročilih, da družine umrlih zapornikov in pripornikov ne morejo prevzeti trupel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva kitajske oblasti, naj od zapornikov in pridržanih oseb zahtevajo, naj svobodno in informirano privolijo v zdravniške preglede in jim to tudi omogočijo, prav tako pa naj v skladu z mednarodnimi konvencijami sprejmejo regulativni okvir za prostovoljni in pregleden sistem darovanja organov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EU in države članice, naj v vseh dialogih o človekovih pravicah izpostavljajo vprašanje pridobivanja organov na Kitajskem; vztraja, da morajo EU in države članice javno obsoditi zlorabe pri presajanju organov na Kitajskem; poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi bi svojim državljanom preprečile, da bi z namenom presaditvenega turizma potovali na Kitajsko, državljane, ki se odpravljajo v to državo, pa naj o tem vprašanju ozaveščajo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja, da bo visoka komisarka OZN za človekove pravice Michelle Bachelet obiskala Kitajsko; poziva OZN, naj med tem obiskom nadaljuje preiskavo trgovine z organi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EU in države članice, naj v sodelovanju s tretjimi državami, zlasti partnericami v zalivski regiji, kjer kitajski centri za presaditve organov oglašujejo organe „halal“, pridobljene pri pripadnikih ujgurske in drugih muslimanskih manjšin na Kitajskem, opozorijo na vprašanje prisilnega pridobivanja organov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Kitajsko, naj v celoti izpolni zahteve Svetovne zdravstvene organizacije glede preglednosti in sledljivosti pri pridobivanju organov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo njihove konvencije in sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami, vključno s Kitajsko, na področju zdravja in raziskav spoštovali etična načela EU v zvezi z darovanjem organov ter uporabo telesnih delov in proizvodov v znanstvene namene; poziva ustrezne institucije v državah članicah, naj ocenijo in znova preučijo pogoje sodelovanja s kitajskimi institucijami na področju presaditvene medicine, raziskav in usposabljanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zahteva, naj kitajske oblasti visoki komisarki OZN za človekove pravice in nosilcem mandata v posebnih postopkih Sveta OZN za človekove pravice med obiskom omogočijo odprt, neoviran in smiseln dostop do Xinjianga; poziva kitajsko vlado, naj v zvezi s tem sodeluje z organizacijami OZN; poziva Svet OZN za človekove pravice, naj prednostno obravnava vprašanje prisilnega pridobivanja organov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske ter visoki komisarki OZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL C 468, 15.12.2016, str. 208.

(2)  Študija Proceedings of the Workshop „Organ Harvesting in China“ (zapisnik z delavnice „Pridobivanje organov na Kitajskem“), Evropski parlament, generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor A – ekonomska in znanstvena politika, 12. april 2016.

(3)  UL L 207, 6.8.2010, str. 14.

(4)  https://chinatribunal.com/

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/120

---

P9_TA(2022)0201

Nenehno zatiranje politične opozicije v Kambodži

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o nenehnem zatiranju politične opozicije v Kambodži (2022/2658(RSP))

(2022/C 465/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Kambodži, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Kambodži,

| — | ob upoštevanju prejšnjih poročil in izjav posebnega poročevalca OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Kambodži, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih poročil in izjav posebnega poročevalca OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Kambodži,

| — | ob upoštevanju odločitve Komisije z dne 12. februarja 2020, da z 12. avgustom 2020 prekliče del tarifnih preferencialov, ki jih je Kambodža pridobila v trgovinski shemi EU „Vse razen orožja“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve Komisije z dne 12. februarja 2020, da z 12. avgustom 2020 prekliče del tarifnih preferencialov, ki jih je Kambodža pridobila v trgovinski shemi EU „Vse razen orožja“,

| — | ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela o svobodi združevanja in varstvu pravice do organiziranja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela o svobodi združevanja in varstvu pravice do organiziranja,

| — | ob upoštevanju izjave delegacije EU pri OZN z dne 29. marca 2022 o interaktivnih dialogih s posebnim poročevalcem o Kambodži na 49. zasedanju Sveta za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave delegacije EU pri OZN z dne 29. marca 2022 o interaktivnih dialogih s posebnim poročevalcem o Kambodži na 49. zasedanju Sveta za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 48/13 z dne 11. oktobra 2021 o svetovalnih storitvah in tehnični pomoči za Kambodžo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 48/13 z dne 11. oktobra 2021 o svetovalnih storitvah in tehnični pomoči za Kambodžo,

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za človekove pravice z dne 30. marca 2022 o tretjem rednem poročilu o Kambodži, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za človekove pravice z dne 30. marca 2022 o tretjem rednem poročilu o Kambodži,

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Kambodžo, podpisanega v Luxembourgu 29. aprila 1997 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Kambodžo, podpisanega v Luxembourgu 29. aprila 1997 (1),

| — | ob upoštevanju celovitega kamboškega mirovnega sporazuma z dne 23. oktobra 1991, zlasti člen 15, ki vsebuje zavezo o spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Kambodži, tudi s strani mednarodnih podpisnikov; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju celovitega kamboškega mirovnega sporazuma z dne 23. oktobra 1991, zlasti člen 15, ki vsebuje zavezo o spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Kambodži, tudi s strani mednarodnih podpisnikov;

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948 in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948 in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je vrhovno sodišče Kambodže 16. novembra 2017 razglasilo razpustitev največje opozicijske stranke, Stranke narodne rešitve Kambodže; |
| --- | --- |

A.

ker je vrhovno sodišče Kambodže 16. novembra 2017 razglasilo razpustitev največje opozicijske stranke, Stranke narodne rešitve Kambodže;

| B. | ker odkar je vrhovno sodišče razpustilo Stranko narodne rešitve Kambodže pred volitvami leta 2018, kamboška vlada zatira člane politične opozicije, kar jih je potisnilo v izgnanstvo zaradi strahu pred samovoljnimi aretacijami in povračilnimi ukrepi; ker se je vladno zatiranje neodvisnih medijev, organizacij civilne družbe in politične opozicije, ki se je začelo leta 2017, nadaljevalo v letih 2021 in 2022; |
| --- | --- |

B.

ker odkar je vrhovno sodišče razpustilo Stranko narodne rešitve Kambodže pred volitvami leta 2018, kamboška vlada zatira člane politične opozicije, kar jih je potisnilo v izgnanstvo zaradi strahu pred samovoljnimi aretacijami in povračilnimi ukrepi; ker se je vladno zatiranje neodvisnih medijev, organizacij civilne družbe in politične opozicije, ki se je začelo leta 2017, nadaljevalo v letih 2021 in 2022;

| C. | ker je predsednik vlade Hun Sen skoraj neprekinjeno na oblasti 37 let, vladajoča Kamboška ljudska stranka pa ima absolutno moč v državi in zakonodajnih organih; |
| --- | --- |

C.

ker je predsednik vlade Hun Sen skoraj neprekinjeno na oblasti 37 let, vladajoča Kamboška ljudska stranka pa ima absolutno moč v državi in zakonodajnih organih;

| D. | ker bodo v Kambodži junija 2022 lokalne volitve, naslednje splošne volitve pa naj bi bile julija 2023; ker so razmere na področju človekovih pravic v Kambodži pred lokalnimi volitvami junija 2022 in nacionalnimi volitvami naslednje leto dosegle krizno točko, saj vlada pod pretvezo ukrepov proti covidu-19 odločno zatira politično opozicijo, novinarje, neodvisne medije in civilno družbo; ker je kamboška volilna komisija umaknila več kot 100 kandidatov opozicijske stranke Sam Rainsija (2) s seznama kandidatov, ki bodo 5. junija 2022 kandidirali na lokalnih volitvah v tej državi; |
| --- | --- |

D.

ker bodo v Kambodži junija 2022 lokalne volitve, naslednje splošne volitve pa naj bi bile julija 2023; ker so razmere na področju človekovih pravic v Kambodži pred lokalnimi volitvami junija 2022 in nacionalnimi volitvami naslednje leto dosegle krizno točko, saj vlada pod pretvezo ukrepov proti covidu-19 odločno zatira politično opozicijo, novinarje, neodvisne medije in civilno družbo; ker je kamboška volilna komisija umaknila več kot 100 kandidatov opozicijske stranke Sam Rainsija (2) s seznama kandidatov, ki bodo 5. junija 2022 kandidirali na lokalnih volitvah v tej državi;

| E. | ker je oblast po tem, ko je novembra 2020 izdala sodne pozive, leta 2021 začela množično sojenje več kot 100 članom opozicije in zagovornikom človekovih pravic, ker so uveljavljali svojo pravico do svobode izražanja in mirnega zbiranja; ker so nepravilnosti v teh sojenjih vključevale pomanjkanje verodostojnih dokazov, kršitev pravic do poštenega sojenja in jamstev dolžnega pravnega postopanja ter sojenje v nenavzočnosti za več obtožencev, kar je v nasprotju z jamstvi človekovih pravic; ker je trenutno več kot 60 zagovornikov človekovih pravic v zaporu, vključno s sindikalnimi voditelji in okoljskimi aktivisti; |
| --- | --- |

E.

ker je oblast po tem, ko je novembra 2020 izdala sodne pozive, leta 2021 začela množično sojenje več kot 100 članom opozicije in zagovornikom človekovih pravic, ker so uveljavljali svojo pravico do svobode izražanja in mirnega zbiranja; ker so nepravilnosti v teh sojenjih vključevale pomanjkanje verodostojnih dokazov, kršitev pravic do poštenega sojenja in jamstev dolžnega pravnega postopanja ter sojenje v nenavzočnosti za več obtožencev, kar je v nasprotju z jamstvi človekovih pravic; ker je trenutno več kot 60 zagovornikov človekovih pravic v zaporu, vključno s sindikalnimi voditelji in okoljskimi aktivisti;

| F. | ker je bilo marca 2021 devet visokih voditeljev strank, vključno s Sam Rainsijem, v nenavzočnosti spoznanih za krive poskusa kaznivega dejanja in napada po členih 27 in 451 kazenskega zakonika, obsojeni pa so bili na 25 let zapora; ker je bilo Sam Rainsiju, Mu Sočui in drugim opozicijskim voditeljem sojeno v nenavzočnosti, saj se niso smeli vrniti v Kambodžo, da bi se zagovarjali na sodišču; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo marca 2021 devet visokih voditeljev strank, vključno s Sam Rainsijem, v nenavzočnosti spoznanih za krive poskusa kaznivega dejanja in napada po členih 27 in 451 kazenskega zakonika, obsojeni pa so bili na 25 let zapora; ker je bilo Sam Rainsiju, Mu Sočui in drugim opozicijskim voditeljem sojeno v nenavzočnosti, saj se niso smeli vrniti v Kambodžo, da bi se zagovarjali na sodišču;

| G. | ker je bilo sojenje Kem Sokhi, ki je bil izpuščen proti varščini pod strogimi pogoji, kljub večkratnim pozivom, naj se sojenje nadaljuje, preloženo za skoraj dve leti, druga sojenja pa so v tem času potekala; ker se je njegovo sojenje januarja 2022 ponovno začelo, vendar mu ni videti konca, s čimer je temu politiku odvzeta temeljna pravica do političnega udejstvovanja; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo sojenje Kem Sokhi, ki je bil izpuščen proti varščini pod strogimi pogoji, kljub večkratnim pozivom, naj se sojenje nadaljuje, preloženo za skoraj dve leti, druga sojenja pa so v tem času potekala; ker se je njegovo sojenje januarja 2022 ponovno začelo, vendar mu ni videti konca, s čimer je temu politiku odvzeta temeljna pravica do političnega udejstvovanja;

| H. | ker je bil vodja Stranke narodne rešitve Kambodže Kem Sokha aretiran septembra 2017 in se še vedno sooča z izmišljenimi obtožbami; |
| --- | --- |

H.

ker je bil vodja Stranke narodne rešitve Kambodže Kem Sokha aretiran septembra 2017 in se še vedno sooča z izmišljenimi obtožbami;

| I. | ker je okrožno sodišče v Phnom Penhu 17. marca 2022 politične nasprotnike vladajoče stranke obsodilo na kazen med 5 in 10 let zapora brez varščine; ker je krožno sodišče v Phnom Penhu 17. marca 2022 20 opozicijskih politikov in aktivistov obsodilo na podlagi nejasnih obtožb „hujskanja“ in „zarote“ ter jim izreklo dolge zaporne kazni; |
| --- | --- |

I.

ker je okrožno sodišče v Phnom Penhu 17. marca 2022 politične nasprotnike vladajoče stranke obsodilo na kazen med 5 in 10 let zapora brez varščine; ker je krožno sodišče v Phnom Penhu 17. marca 2022 20 opozicijskih politikov in aktivistov obsodilo na podlagi nejasnih obtožb „hujskanja“ in „zarote“ ter jim izreklo dolge zaporne kazni;

| J. | ker so bili novembra 2021 Veourn Veasna, Voeung Samnang in Lanh Thavri,, ki so vsi podporniki Stranke narodne rešitve Kambodže s statusom begunca, ki ga je priznal visoki komisar OZN za begunce, prisilno vrnjeni iz Tajske v Kambodžo, nato pa so bili pridržani zaradi hujskanja in kršitev zakona o covidu-19; |
| --- | --- |

J.

ker so bili novembra 2021 Veourn Veasna, Voeung Samnang in Lanh Thavri,, ki so vsi podporniki Stranke narodne rešitve Kambodže s statusom begunca, ki ga je priznal visoki komisar OZN za begunce, prisilno vrnjeni iz Tajske v Kambodžo, nato pa so bili pridržani zaradi hujskanja in kršitev zakona o covidu-19;

| K. | ker je bil avgusta 2021 vodja sindikata Rong Čhun skupaj z nekdanjima članoma politične opozicije Sar Kaniko in Ton Nimolom obsojen zaradi hujskanja h kaznivemu dejanju ali povzročitvi socialnih nemirov, in sicer na kazni med 20 meseci in dvema letoma zapora ter na visoko denarno kazen v višini 400 milijonov rielov (skoraj 95 000 EUR); ker so bili novembra 2021 Rong Čhun, Sar Kanika, Ton Nimol in drugi aktivisti, ki so bili aretirani ob istem času, izpuščeni na podlagi pogojne obsodbe in so od tedaj še vedno na svobodi;; ker si je vlada večkrat in nesorazmerno prizadevala, da bi razgnala ženske, ki so mirno stavkale; |
| --- | --- |

K.

ker je bil avgusta 2021 vodja sindikata Rong Čhun skupaj z nekdanjima članoma politične opozicije Sar Kaniko in Ton Nimolom obsojen zaradi hujskanja h kaznivemu dejanju ali povzročitvi socialnih nemirov, in sicer na kazni med 20 meseci in dvema letoma zapora ter na visoko denarno kazen v višini 400 milijonov rielov (skoraj 95 000 EUR); ker so bili novembra 2021 Rong Čhun, Sar Kanika, Ton Nimol in drugi aktivisti, ki so bili aretirani ob istem času, izpuščeni na podlagi pogojne obsodbe in so od tedaj še vedno na svobodi;; ker si je vlada večkrat in nesorazmerno prizadevala, da bi razgnala ženske, ki so mirno stavkale;

| L. | ker je več kot 60 dokumentiranih političnih zapornikov v priporu, predstavniki politične opozicije, aktivisti skupnosti in sindikalisti pa se soočajo z aretacijami, priporom in nezakonitim pridržanjem; ker se je od leta 2015 število zapornikov v kamboških zaporih več kot podvojilo in ker je po podatkih vlade v kamboških zaporih trenutno zaprtih 38 977 ljudi, čeprav imajo uradno kapaciteto 8 804 ljudi; ker ta skrajna prenatrpanost pomeni hudo kršitev pravic zapornikov, ki pogosto nimajo dostopa do čiste vode ali zdravstvene oskrbe; ker vlada tudi ni sprejela zadostnih ukrepov za preprečitev večjih izbruhov covida-19 med zaporniki; |
| --- | --- |

L.

ker je več kot 60 dokumentiranih političnih zapornikov v priporu, predstavniki politične opozicije, aktivisti skupnosti in sindikalisti pa se soočajo z aretacijami, priporom in nezakonitim pridržanjem; ker se je od leta 2015 število zapornikov v kamboških zaporih več kot podvojilo in ker je po podatkih vlade v kamboških zaporih trenutno zaprtih 38 977 ljudi, čeprav imajo uradno kapaciteto 8 804 ljudi; ker ta skrajna prenatrpanost pomeni hudo kršitev pravic zapornikov, ki pogosto nimajo dostopa do čiste vode ali zdravstvene oskrbe; ker vlada tudi ni sprejela zadostnih ukrepov za preprečitev večjih izbruhov covida-19 med zaporniki;

| M. | ker je bilo po poročilih v zadnjih dveh mesecih zaprtih pet kandidatov iz stranke Sam Rainsija; ker so bili drugi kandidati prisiljeni umakniti svojo kandidaturo, da bi se izognili pregonu na podlagi lažnih obtožb, kot je zarota; ker je vlada v preteklosti že uporabila podobne obtožbe, da se je znebila opozicijskih strank in kandidatov; ker oblasti leta 2021 niso želele registrirati Stranke narodnega srca Kambodže, katere organizatorja zdaj preiskuje ministrstvo za notranje zadeve; ker je v zadnjih nekaj tednih državna volilna komisija pod nadzorom Kamboške ljudske stranke številnim kandidatom stranke Sam Rainsija onemogočila kandidiranje na prihajajočih volitvah; ker so številne sodbe privedle do razveljavitve celih seznamov kandidatov v 11 občinah; |
| --- | --- |

M.

ker je bilo po poročilih v zadnjih dveh mesecih zaprtih pet kandidatov iz stranke Sam Rainsija; ker so bili drugi kandidati prisiljeni umakniti svojo kandidaturo, da bi se izognili pregonu na podlagi lažnih obtožb, kot je zarota; ker je vlada v preteklosti že uporabila podobne obtožbe, da se je znebila opozicijskih strank in kandidatov; ker oblasti leta 2021 niso želele registrirati Stranke narodnega srca Kambodže, katere organizatorja zdaj preiskuje ministrstvo za notranje zadeve; ker je v zadnjih nekaj tednih državna volilna komisija pod nadzorom Kamboške ljudske stranke številnim kandidatom stranke Sam Rainsija onemogočila kandidiranje na prihajajočih volitvah; ker so številne sodbe privedle do razveljavitve celih seznamov kandidatov v 11 občinah;

| N. | ker je vlada marca 2021 sprejela nov obsežen zakon o ukrepih za preprečevanje širjenja covida-19 ter drugih resnih, nevarnih in nalezljivih bolezni, ki omogoča do 20-letne zaporne kazni in druge nesorazmerne kazni za kršitve ukrepov v zvezi s covidom-19; |
| --- | --- |

N.

ker je vlada marca 2021 sprejela nov obsežen zakon o ukrepih za preprečevanje širjenja covida-19 ter drugih resnih, nevarnih in nalezljivih bolezni, ki omogoča do 20-letne zaporne kazni in druge nesorazmerne kazni za kršitve ukrepov v zvezi s covidom-19;

| O. | ker je vlada februarja 2021 sprejela pododlok, s katerim je zaostrila nadzor nad internetom in razširila spletni nadzor uporabnikov interneta, ki so kritični do vlade; ker je vlada marca 2022 napovedala, da bo izvajanje pododloka odložila za nedoločen čas; |
| --- | --- |

O.

ker je vlada februarja 2021 sprejela pododlok, s katerim je zaostrila nadzor nad internetom in razširila spletni nadzor uporabnikov interneta, ki so kritični do vlade; ker je vlada marca 2022 napovedala, da bo izvajanje pododloka odložila za nedoločen čas;

| 1. | obsoja pregon opozicijskih politikov, sindikalistov, zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, okoljevarstvenikov, študentov in drugih zaradi izražanja mnenja, kar sta načrtovala in vodila predsednik vlade Hun Sen in njegova Kamboška ljudska stranka; poziva predsednika vlade Kambodže in njegovo vlado, naj takoj končata vse oblike nadlegovanja in ustrahovanja, vključno s sodnim nadlegovanjem, pripadnikov opozicije, sindikalistov, zagovornikov človekovih pravic, medijev in akterjev civilne družbe; poziva varnostne sile, naj se vzdržijo uporabe nepotrebne in pretirane sile proti mirnim protestnikom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obsoja razpustitev Stranke narodne rešitve Kambodže in ponovno poziva k takojšnji opustitvi obtožb proti Kem Sokhi, Sam Rainsiju, Mu Sočui in drugim opozicijskim uradnikom; poziva kamboške oblasti, naj nemudoma izpustijo vse zapornike vesti in zapornike, ki so pridržani zaradi opravljanja zakonitega dela ali uveljavljanja svojih pravic, vključno z novinarji, zagovorniki človekovih pravic, okoljskimi aktivisti in sindikalisti; poziva kamboške oblasti, naj opravijo neodvisne preiskave vseh obtožb o nadlegovanju, ustrahovanju, samovoljnih aretacijah ter nasilnih dejanjih in mučenju članov opozicijskih strank in akterjev civilne družbe ter naj storilce privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da sojenja članom politične opozicije, aktivistom civilne družbe, zagovornikom človekovih pravic, novinarjem in navadnim državljanom potekajo v popolnem nasprotju z mednarodnimi standardi poštenega sojenja; poziva vlado, naj reformira spolitizirano sodstvo, zagotovi pravico do dolžnega pravnega postopanja za vse ter nemudoma in brezpogojno izpusti vse politične zapornike; poziva kamboške oblasti, naj zaščitijo popolno neodvisnost in nepristranskost pravosodnega sistema ter sprejmejo učinkovite pravne in druge ukrepe za odpravo hude prenatrpanosti zaporov, vključno z odpravo pripora pred sojenjem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva kamboške oblasti, naj zagotovijo takojšnjo in nepristransko preiskavo vseh obtožb o zunajsodnih pobojih, vključno s primeri Sin Khona in Kem Leja, ter kazensko preganjajo storilce; poziva kamboške oblasti, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi preprečile in končale take poboje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi nazadovanja na področju človekovih pravic v Kambodži pred bližajočimi se lokalnimi volitvami junija 2022 in nacionalnimi volitvami leta 2023, vključno z omejevanjem neodvisnega poročanja, kriminalizacijo svobode govora in dejansko prepovedjo mirnega zbiranja; poziva kamboške oblasti, naj odpravijo vse nezakonite omejitve sodelovanja ljudi v javnih zadevah in zagotovijo, da bodo lahko vse politične stranke izpeljale enakopravno, svobodno in pregledno volilno kampanjo, začenši s prihajajočimi lokalnimi volitvami 5. junija 2022 in nacionalnimi volitvami julija 2023; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je zelo zaskrbljen zaradi vladnega spletnega nadzora ter ogrožanja svobode govora in pravice do zasebnosti; poziva kamboške oblasti, naj odpravijo zakon iz februarja 2022 o nacionalnem spletnem portalu, ki vladi omogoča spremljanje vseh internetnih dejavnosti in začetek sodnih postopkov proti osebam, ki poročajo o vladnih ali policijskih ukrepih; poziva kamboško vlado, naj razveljavi vse represivne zakone, zlasti zakon o političnih strankah, zakon o sindikatih in vse druge zakonodajne akte, ki omejujejo svobodo govora in politične svoboščine, ter tiste, ki niso popolnoma v skladu z mednarodnimi standardi in mednarodnimi obveznostmi Kambodže; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izraža zaskrbljenost zaradi vse hujšega zatiranja okoljskih aktivistov, vključno z aktivisti za zemljiške pravice, ki so bili izrecna tarča nedavnih množičnih sojenj; v zvezi s tem močno obžaluje, da se je med pandemijo povečala nezakonita sečnja v kamboških zaščitenih gozdovih, ter poziva EU in države članice, naj spodbujajo mednarodno usklajevanje, da bi preprečili nezakonit izvoz nedovoljenega blaga iz Kambodže; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja podjetja s sedežem v EU, da morajo izkazati potrebno skrbnost na področju človekovih pravic in okolja ter poskrbeti, da ne bodo povezana s političnimi voditelji ali voditelji varnostnih sil, odgovornih za hude kršitve človekovih pravic ter razpustitev in posledično zatiranje opozicije v Kambodži, niti s subjekti, ki so v lasti ali pod nadzorom teh voditeljev in subjektov, ki imajo koristi od nezakonite sečnje in prilaščanja zemljišč; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EU, države članice in mednarodno skupnost, naj glede na vlogo Kambodže kot predsednice Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) izkoristijo priložnost za izvajanje pritiska in javno ukrepanje za zaščito aktivistov in zagovornikov človekovih pravic ter podprejo politične stranke v prizadevanjih za ponovno odprtje določenega političnega in državljanskega prostora v pričakovanju prihodnjih lokalnih volitev 5. junija 2022 in nacionalnih volitev leta 2023; poudarja, da najnovejši dogodki dodatno spodkopavajo verodostojnost kamboške vlade pri izvajanju pozitivne agende o človekovih pravicah v regiji in kot vodje združenja ASEAN; |
| --- | --- |

9.

| 10. | znova poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj pozorno spremlja razmere v Kambodži, zlasti da bi poskrbeli, da stranka Sam Rainsija ne bo razpuščena s smešno pretvezo, kot se je to zgodilo Stranki narodne rešitve Kambodže; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno poziva k ciljno usmerjenim sankcijam in poziva Svet, naj sprejme omejevalne ukrepe, vključno s prepovedjo potovanja in zamrznitvijo premoženja, zoper politične voditelje in voditelje varnostnih sil ter njihove gospodarske interese v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic, da bi vse osebe, ki so povzročile hude kršitve človekovih pravic ter razpustitev in posledično zatiranje opozicije v Kambodži, za to odgovarjale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj zelo pozorno spremlja prihajajoče lokalne volitve in naj bo pripravljena uporabiti vsa razpoložljiva orodja, vključno s popolno ukinitvijo sheme „Vse razen orožja“ za Kambodžo in z drugimi sankcijami, če bi opazovalci volitev našli dokaze o nepoštenih volitvah; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj vztraja pri jasno določenih merilih glede človekovih pravic v vseh svojih stikih s kamboško vlado in naj problematična vprašanja, omenjena v tej resoluciji, obravnava v tekočih in poglobljenih stikih z oblastmi, med drugim glede sheme „Vse razen orožja“; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja razmere in oceni učinek delnega preklica tarifnih preferencialov iz te sheme na najbolj ranljive dele civilne družbe; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj spremlja vso dvostransko finančno podporo kamboški vladi in zagotovi, da bo dvostranska finančna podpora namenjena kamboškim organizacijam civilne družbe in opozicijskim strankam; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju ASEANA ter vladi, predsedniku vlade in narodni skupščini Kambodže. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  UL L 269, 19.10.1999, str. 18.

(2)  Stranka narodne rešitve Kambodže je bila ustanovljena leta 2012 z združitvijo stranke Sam Rainsija in Stranke za človekove pravice. Po prisilni razpustitvi stranke narodne rešitve leta 2017 je oživljena stranka Sam Rainsija postala glavna opozicijska stranka v Kambodži.

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/124 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/124

---

P9_TA(2022)0202

Politika konkurence – letno poročilo za leto 2021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o politiki konkurence – letno poročilo za leto 2021 (2021/2185(INI))

(2022/C 465/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 101 do 109 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 101 do 109 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju ustreznih pravil, smernic, resolucij, javnih posvetov, sporočil in dokumentov Komisije na področju konkurence, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih pravil, smernic, resolucij, javnih posvetov, sporočil in dokumentov Komisije na področju konkurence,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 7. julija 2021 o politiki konkurence za leto 2020 (COM(2021)0373) ter objavljenega delovnega dokumenta služb Komisije z istega dne (SWD(2021)0177), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 7. julija 2021 o politiki konkurence za leto 2020 (COM(2021)0373) ter objavljenega delovnega dokumenta služb Komisije z istega dne (SWD(2021)0177),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o politiki konkurence – letno poročilo za leto 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o politiki konkurence – letno poročilo za leto 2020 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij ECON-VII/015 o poročilu Komisije z dne 7. julija 2021 o politiki konkurence za leto 2020 (COM(2021)0373), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij ECON-VII/015 o poročilu Komisije z dne 7. julija 2021 o politiki konkurence za leto 2020 (COM(2021)0373),

| — | ob upoštevanju nadaljnjih ukrepov Komisije na podlagi resolucije Parlamenta z dne 18. junija 2020 o politiki konkurence – letno poročilo za leto 2019 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nadaljnjih ukrepov Komisije na podlagi resolucije Parlamenta z dne 18. junija 2020 o politiki konkurence – letno poročilo za leto 2019 (2),

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 19. marca 2020, 3. aprila 2020, 8. maja 2020, 29. junija 2020, 13. oktobra 2020, 28. januarja 2021 in 18. novembra 2021 o začasnem okviru za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19 (C(2021)8442), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 19. marca 2020, 3. aprila 2020, 8. maja 2020, 29. junija 2020, 13. oktobra 2020, 28. januarja 2021 in 18. novembra 2021 o začasnem okviru za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19 (C(2021)8442),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 5. maja 2021 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg (COM(2021)0223), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 5. maja 2021 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg (COM(2021)0223),

| — | ob upoštevanju prvega letnega poročila Komisije o pregledu neposrednih tujih naložb v Uniji z dne 23. novembra 2021 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega letnega poročila Komisije o pregledu neposrednih tujih naložb v Uniji z dne 23. novembra 2021 (3),

| — | ob upoštevanju regulativnega svežnja, ki vključuje predloga Komisije z dne 15. decembra 2020 za uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu digitalnih storitev (akt o digitalnih storitvah) (COM(2020)0825) ter o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju (akt o digitalnih trgih) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju regulativnega svežnja, ki vključuje predloga Komisije z dne 15. decembra 2020 za uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu digitalnih storitev (akt o digitalnih storitvah) (COM(2020)0825) ter o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju (akt o digitalnih trgih) (COM(2020)0842),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o krepitvi vloge organov držav članic, pristojnih za konkurenco, da bodo učinkoviteje uveljavljali pravila konkurence, in o zagotavljanju pravilnega delovanja notranjega trga (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o krepitvi vloge organov držav članic, pristojnih za konkurenco, da bodo učinkoviteje uveljavljali pravila konkurence, in o zagotavljanju pravilnega delovanja notranjega trga (4),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 12. julija 2021 o oceni obvestila Komisije o opredelitvi upoštevnega trga za namene konkurenčnega prava Skupnosti z dne 9. decembra 1997 (SWD(2021)0199), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 12. julija 2021 o oceni obvestila Komisije o opredelitvi upoštevnega trga za namene konkurenčnega prava Skupnosti z dne 9. decembra 1997 (SWD(2021)0199),

| — | ob upoštevanju podporne študije, priložene oceni obvestila Komisije o opredelitvi upoštevnega trga za namene konkurenčnega prava Skupnosti, ki jo je naročil Generalni direktorat Komisije za konkurenco in je bila objavljena junija 2021 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podporne študije, priložene oceni obvestila Komisije o opredelitvi upoštevnega trga za namene konkurenčnega prava Skupnosti, ki jo je naročil Generalni direktorat Komisije za konkurenco in je bila objavljena junija 2021 (5),

| — | ob upoštevanju poročila posebnih svetovalcev o politiki konkurence za digitalno dobo, ki ga je naročil Generalni direktorat Komisije za konkurenco in je bilo objavljeno leta 2019 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnih svetovalcev o politiki konkurence za digitalno dobo, ki ga je naročil Generalni direktorat Komisije za konkurenco in je bilo objavljeno leta 2019 (6),

| — | ob upoštevanju poročila o ranljivosti potrošnikov na ključnih trgih v Evropski uniji, ki je bilo pripravljeno za Generalni direktorat Komisije za pravosodje in potrošnike (7) in objavljeno leta 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o ranljivosti potrošnikov na ključnih trgih v Evropski uniji, ki je bilo pripravljeno za Generalni direktorat Komisije za pravosodje in potrošnike (7) in objavljeno leta 2016,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. novembra 2021 o politiki varstva konkurence, primerni za spopadanje z novimi izzivi (COM(2021)0713), in priloge k sporočilu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. novembra 2021 o politiki varstva konkurence, primerni za spopadanje z novimi izzivi (COM(2021)0713), in priloge k sporočilu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru in časovnem načrtu (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru in časovnem načrtu (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. decembra 2021 o smernicah o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za leto 2022 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. decembra 2021 o smernicah o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za leto 2022 (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. decembra 2021 o smernicah o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. decembra 2021 o smernicah o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2021 o smernicah o uporabi konkurenčnega prava EU za kolektivne pogodbe v zvezi delovnimi pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih (C(2021)8838), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2021 o smernicah o uporabi konkurenčnega prava EU za kolektivne pogodbe v zvezi delovnimi pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih (C(2021)8838),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (COM(2020)0102) in sporočila z dne 5. maja 2021 o njeni posodobitvi (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (COM(2020)0102) in sporočila z dne 5. maja 2021 o njeni posodobitvi (COM(2021)0350),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) 2021/1237 z dne 23. julija 2021 o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) 2021/1237 z dne 23. julija 2021 o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisiji z dne 21. decembra 2021 o odobritvi vsebine osnutka sporočila Komisije o smernicah o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za leto 2022 (C(2021)9817), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisiji z dne 21. decembra 2021 o odobritvi vsebine osnutka sporočila Komisije o smernicah o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za leto 2022 (C(2021)9817),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2021 o smernicah o državni pomoči za podnebje, energijo in okolje (CEEAG) (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2021 o smernicah o državni pomoči za podnebje, energijo in okolje (CEEAG) (12),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 24/2020 o nadzoru koncentracij in protimonopolnih postopkih EU, ki jih izvaja Komisija: nadzor trga je treba okrepiti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 24/2020 o nadzoru koncentracij in protimonopolnih postopkih EU, ki jih izvaja Komisija: nadzor trga je treba okrepiti,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. marca 2021 z naslovom Smernice o uporabi mehanizma napotitve iz člena 22 Uredbe o združitvah za določene kategorije zadev (C(2021)1959), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. marca 2021 z naslovom Smernice o uporabi mehanizma napotitve iz člena 22 Uredbe o združitvah za določene kategorije zadev (C(2021)1959),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. julija 2021 o odobritvi vsebine osnutka uredbe Komisije o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj (C(2021)5026) in priloge k sporočilu ter priloge k sporočilu Komisije z dne 9. julija 2021 o obvestilu Komisije o smernicah o vertikalnih omejitvah (C(2021)5038), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. julija 2021 o odobritvi vsebine osnutka uredbe Komisije o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj (C(2021)5026) in priloge k sporočilu ter priloge k sporočilu Komisije z dne 9. julija 2021 o obvestilu Komisije o smernicah o vertikalnih omejitvah (C(2021)5038),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. julija 2021 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah (COM(2021)0564), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. julija 2021 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah (COM(2021)0564),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0064/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0064/2022),

| A. | ker ima politika konkurence EU ključno vlogo, še posebej v času negotovosti in dvojnega prehoda, pri zagotavljanju učinkovite konkurence za spodbujanje inovacij, ustvarjanja delovnih mest, rasti, konkurenčnosti in podjetništva, da bi ustvarili enake konkurenčne pogoje, zlasti s spodbujanjem inovacij, ki prispevajo k razvoju novih tehnologij, ki nam lahko pomagajo storiti več, hkrati pa povzročajo manjšo okoljsko škodo, spodbujajo učinkovito razporejanje virov, večjo izbiro in poštene cene za potrošnike ter izboljšujejo odpornost enotnega trga; |
| --- | --- |

A.

ker ima politika konkurence EU ključno vlogo, še posebej v času negotovosti in dvojnega prehoda, pri zagotavljanju učinkovite konkurence za spodbujanje inovacij, ustvarjanja delovnih mest, rasti, konkurenčnosti in podjetništva, da bi ustvarili enake konkurenčne pogoje, zlasti s spodbujanjem inovacij, ki prispevajo k razvoju novih tehnologij, ki nam lahko pomagajo storiti več, hkrati pa povzročajo manjšo okoljsko škodo, spodbujajo učinkovito razporejanje virov, večjo izbiro in poštene cene za potrošnike ter izboljšujejo odpornost enotnega trga;

| B. | ker je namen politike konkurence Unije zagotoviti varstvo konkurence na notranjem trgu; ker nedvomno vpliva na posebne gospodarske interese končnih uporabnikov, ki kupujejo blago ali storitve; |
| --- | --- |

B.

ker je namen politike konkurence Unije zagotoviti varstvo konkurence na notranjem trgu; ker nedvomno vpliva na posebne gospodarske interese končnih uporabnikov, ki kupujejo blago ali storitve;

| C. | ker se je Komisija hitro odzvala na izbruh krize zaradi covida-19 s sprejetjem posebnih pravil o konkurenci, ki bi morala ostati začasna; |
| --- | --- |

C.

ker se je Komisija hitro odzvala na izbruh krize zaradi covida-19 s sprejetjem posebnih pravil o konkurenci, ki bi morala ostati začasna;

| D. | ker mora politika konkurence spodbujati podjetja, da vlagajo v naprednejše digitalne infrastrukture in orodja (npr. tehnologije v oblaku, mikroprocesorje, umetno inteligenco) ter v tehnologije proizvodnje, ki manj onesnažujejo okolje, in jih uporabljajo; |
| --- | --- |

D.

ker mora politika konkurence spodbujati podjetja, da vlagajo v naprednejše digitalne infrastrukture in orodja (npr. tehnologije v oblaku, mikroprocesorje, umetno inteligenco) ter v tehnologije proizvodnje, ki manj onesnažujejo okolje, in jih uporabljajo;

| E. | ker Komisija potrebuje ustrezen in učinkovit sklop instrumentov, metod in orodij, da bi zagotovila dosledno izvajanje politike konkurence ter izvajanje in ustrezno uporabljanje pravil konkurence, s čimer bi prispevala k ključnim prednostnim nalogam politike; ker mora Komisija delovati nepristransko in objektivno, da bi ohranila verodostojnost politike konkurence EU; |
| --- | --- |

E.

ker Komisija potrebuje ustrezen in učinkovit sklop instrumentov, metod in orodij, da bi zagotovila dosledno izvajanje politike konkurence ter izvajanje in ustrezno uporabljanje pravil konkurence, s čimer bi prispevala k ključnim prednostnim nalogam politike; ker mora Komisija delovati nepristransko in objektivno, da bi ohranila verodostojnost politike konkurence EU;

| F. | ker je za večjo privlačnost celotnega trga EU za mednarodna podjetja in vlagatelje, ki želijo delovati v EU, ter za spodbujanje močnejše proizvodne baze v EU in ustvarjanje delovnih mest v Uniji potreben ustrezen regulativni okvir za politiko konkurence; |
| --- | --- |

F.

ker je za večjo privlačnost celotnega trga EU za mednarodna podjetja in vlagatelje, ki želijo delovati v EU, ter za spodbujanje močnejše proizvodne baze v EU in ustvarjanje delovnih mest v Uniji potreben ustrezen regulativni okvir za politiko konkurence;

| G. | ker je politična neodvisnost nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, izjemnega pomena, da bi zagotovili neodvisnost in verodostojnost politike konkurence; |
| --- | --- |

G.

ker je politična neodvisnost nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, izjemnega pomena, da bi zagotovili neodvisnost in verodostojnost politike konkurence;

| H. | ker je za vračanje dejavnosti v vrednostni verigi in krepitev konkurenčnosti na svetovni ravni bistveno, da Unija pravila o konkurenci uskladi s politikami na področju industrije in mednarodne trgovine; |
| --- | --- |

H.

ker je za vračanje dejavnosti v vrednostni verigi in krepitev konkurenčnosti na svetovni ravni bistveno, da Unija pravila o konkurenci uskladi s politikami na področju industrije in mednarodne trgovine;

| I. | ker postajajo digitalni trgi vse bolj zgoščeni in tvegajo manjše naložbe v inovacije in korenite spremembe zaradi vse slabše tržne dinamike in večje tržne moči; |
| --- | --- |

I.

ker postajajo digitalni trgi vse bolj zgoščeni in tvegajo manjše naložbe v inovacije in korenite spremembe zaradi vse slabše tržne dinamike in večje tržne moči;

| J. | ker so cene energentov so v Evropi dosegle rekordno visoke ravni, jeseni 2021 pa so cene plina postale 400 % dražje kot spomladi istega leta, tudi zaradi pomanjkanja svetovne konkurence na trgu dobave plina; |
| --- | --- |

J.

ker so cene energentov so v Evropi dosegle rekordno visoke ravni, jeseni 2021 pa so cene plina postale 400 % dražje kot spomladi istega leta, tudi zaradi pomanjkanja svetovne konkurence na trgu dobave plina;

| K. | ker bi morala biti politika konkurence EU primerna za trajnostni dvojni prehod; |
| --- | --- |

K.

ker bi morala biti politika konkurence EU primerna za trajnostni dvojni prehod;

| L. | ker sta mednarodna izmenjava in sodelovanje bistvena za doseganje enakih konkurenčnih pogojev na svetovni ravni; ker mora biti politika konkurence EU steber, ki podpira celovitost in odpornost enotnega trga, hkrati pa mora prispevati k uresničevanju prednostnih nalog Unije, zlasti z omogočanjem dvojnega digitalnega in zelenega prehoda na usklajen način; |
| --- | --- |

L.

ker sta mednarodna izmenjava in sodelovanje bistvena za doseganje enakih konkurenčnih pogojev na svetovni ravni; ker mora biti politika konkurence EU steber, ki podpira celovitost in odpornost enotnega trga, hkrati pa mora prispevati k uresničevanju prednostnih nalog Unije, zlasti z omogočanjem dvojnega digitalnega in zelenega prehoda na usklajen način;

| M. | ker so mednarodno sodelovanje in novi instrumenti, kot je uredba o tujih subvencijah, bistveni za zagotovitev, da se tretje države odvrača od dajanja izkrivljajočih subvencij podjetjem, ki delujejo v Uniji, v skladu s pravili notranjega trga, ki prepovedujejo take prakse držav članic in podjetij EU; ker bi morala EU zato opazovati in pozorno spremljati politike in prakse tretjih držav in subjektov; |
| --- | --- |

M.

ker so mednarodno sodelovanje in novi instrumenti, kot je uredba o tujih subvencijah, bistveni za zagotovitev, da se tretje države odvrača od dajanja izkrivljajočih subvencij podjetjem, ki delujejo v Uniji, v skladu s pravili notranjega trga, ki prepovedujejo take prakse držav članic in podjetij EU; ker bi morala EU zato opazovati in pozorno spremljati politike in prakse tretjih držav in subjektov;

| N. | ker je treba bolje usklajevati cilje politike Unije v okviru zelenega dogovora in Pariškega sporazuma na eni strani ter pravila konkurence na drugi strani; |
| --- | --- |

N.

ker je treba bolje usklajevati cilje politike Unije v okviru zelenega dogovora in Pariškega sporazuma na eni strani ter pravila konkurence na drugi strani;

Splošne ugotovitve

| 1. | poudarja, da je treba ustrezno upoštevati izzive, ki jih prinaša pandemija covida-19, in da bi moralo biti vodilno načelo razumno postopno in sorazmerno opuščanje posebnih podpornih ukrepov, hkrati pa poskrbeti za popolno skladnost s pravili EU o konkurenci, ki ščitijo enake konkurenčne pogoje in konkurenčnost naših podjetij, zlasti v zvezi z industrijskimi potrebami EU; poudarja, da bi morali podporni ukrepi z napredovanjem gospodarskega okrevanja postopoma postati bolj specifični, preden se dokončno odpravijo; poudarja, da je treba preprečiti negativne učinke in asimetrično okrevanje ter tveganje večjih razlik na enotnem trgu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je politika konkurence, katere namen je zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev v vseh sektorjih, spodbujanje inovacij in povečanje kakovosti izbire potrošnikov, ključna za pravilno delovanje enotnega trga; opozarja na škodljive prakse zaradi priporočenih politik maloprodajnih cen, ki spodkopavajo notranji trg in konkurenco med podjetji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da EU ne bi smela biti preveč odvisna od svetovnih dobavnih verig, zlasti v sektorjih, ki so opredeljeni kot pomembni za strateško avtonomijo ter odporno in trajnostno gospodarstvo, saj so se ti med pandemijo izkazali za nestabilne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je seznanjen s posvetovanjem Komisije o vprašanju smernic o uporabi konkurenčnega prava EU za kolektivne pogodbe v zvezi delovnimi pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih; poziva Komisijo, naj v smernice vključi vse samozaposlene brez zaposlenih, tako na spletu kot zunaj njega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da povečana konkurenca na proizvodnem trgu zmanjšuje profitne marže in cene ter tako prispeva k umirjanju inflacije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva k oblikovanju učinkovitega sistema ustrezno prilagojenih in dopolnjujočih se regulativnih in izvršilnih instrumentov, da bodo olajšali digitalni in zeleni prehod ter industrijski razvoj in konvergenco, ki spodbujajo trajnostno gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest v EU; meni, da mora biti dvojni prehod proces ustvarjanja delovnih mest in priložnost za podjetja EU, da pridobijo konkurenčno prednost pri njegovem izvajanju, s čimer se bo povečala konkurenčnost EU; opozarja na evropska podnebna pravila, katerih cilje je mogoče resnično doseči le z zasebnimi in javnimi naložbami; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja dejstvo, da je politika konkurence EU dokazano uspešna, saj se odziva na nove razmere na trgu; poziva k močni in učinkoviti politiki konkurence in njenemu izvrševanju, da bi gospodarstvo EU lahko sledilo okrevanju in doseglo dvojni zeleni in digitalni prehod na trajnosten ter socialno in teritorialno vključujoč način; poudarja, da mora vsaka prilagoditev zagotoviti, da politika konkurence EU še naprej spodbuja inovacije v dvojnem prehodu, krepi odpornost enotnega trga in ohranja visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, hkrati pa zagotavlja, da imajo potrošniki koristi od poštenih cen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da so mala in srednja podjetja hrbtenica evropskega gospodarstva, saj predstavljajo 99,8 % vseh podjetij v EU; ugotavlja, da so zaradi pomembnega prispevka k ustvarjanju delovnih mest in dodane vrednosti bistvena za zagotavljanje gospodarske rasti in družbene vključenosti v EU; obžaluje, da imajo kljub priložnostim za rast lahko težave pri dostopu do financiranja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja priporočila OECD iz leta 2021 o konkurenčni nevtralnosti in poziva Komisijo, naj jo ohrani v regulativnem okolju notranjega trga; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja, da storitvena dejavnost sodi med največje gospodarske dejavnosti v EU glede na bruto dodano vrednost in da enotni trg storitev močno zaostaja za enotnim trgom blaga; izpostavlja potrebo po odpravi preostalih neupravičenih ovir za razvoj enotnega trga storitev, tudi tako, da se uveljavijo pravila o konkurenci; zato pozdravlja skupno pobudo o notranji ureditvi storitev, ki jo je sprejela Svetovna trgovinska organizacija, da bi omejila birokracijo v storitvenem trgovanju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja na poročilo Mednarodnega denarnega sklada iz leta 2021 o konkurenci, inovacijah in vseobsegajoči rasti, v katerem je navedeno, da sta konkurenca in rast, ki temelji na inovacijah, ključnega pomena za povečanje produktivnosti in podporo rasti na vseh področjih; navaja, da poročilo vsebuje tudi ugotovitev, da bi politike za podporo inovacijam lahko izboljšale dinamičnost podjetij in zmanjšale tržno moč; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno poudarja, da je treba natančno pregledati in učinkovito izvajati obstoječe instrumente konkurence ter razvijati nove, primerne za preiskave na digitalnih trgih; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je treba pri izvajanju politike konkurence ustrezno obravnavati nove izzive s povečanjem učinkovitosti preiskav z uporabo novih instrumentov, ki izhajajo iz računalniških metod (kot so velepodatki, umetna inteligenca in strojno/globoko učenje); |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da bi se moral poglobljeni pregled osredotočiti na zaščito celovitosti enotnega trga, spodbujanje trajnostne in vključujoče gospodarske rasti v korist potrošnikov ter krepitev pravic potrošnikov na spletu in zunaj njega; vendar meni, da izjemne ureditve v nobenem primeru ne bi smele postati priložnost za usmerjanje javnega financiranja – nacionalnega ali evropskega – v kapitalizacijo podjetij, ki niso ekonomsko sposobna preživeti ali ki niso v resničnem strateškem interesu javnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je seznanjen s previdnostjo Komisije pri izvajanju pravil o državni pomoči na področju obdavčevanja in jo poziva, naj ostane pozorna; vendar ugotavlja, da je Splošno sodišče razveljavilo več nedavnih odločb Komisije v zadevah s področja konkurence, ki so zelo odmevne na področju obdavčitve; poziva Komisijo, naj upošteva potrebne izkušnje iz sodb, da bi čim bolj zmanjšala tveganje razveljavitve v prihodnjih zadevah na tem področju; |
| --- | --- |

15.

Odziv politike na pandemijo covida-19

| 16. | je seznanjen s šestmesečnim podaljšanjem veljavnosti začasnega okvira za ukrepe državne pomoči, ki je bil vzpostavljen v odziv na krizo zaradi covida-19, da bi pospešil okrevanje; poudarja, da je bil razlog zanj trajanje gospodarskih posledic krize zaradi covida-19 v več osrednjih panogah zaradi pojava novih različic virusa; opozarja, da se sheme državne pomoči razvijajo na ravni držav članic, kar lahko ustvari neenake konkurenčne pogoje za podjetja, ki delujejo na enotnem trgu; poziva Komisijo, naj spremlja tovrstne posledice izkrivljanja; poziva jo, naj pozorno spremlja in prepreči morebitno razdrobljenost evropske industrijske strategije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj čim prej poskrbi za pravočasno oceno začasnega okvira za državno pomoč, da bi Evropskemu parlamentu omogočili trdno in na dejstvih temelječo politično razpravo ter nadaljnje delo v zvezi s politiko konkurence EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da so nacionalni načrti za okrevanje in odpornost ustrezno orodje za pospešitev okrevanja in obravnavanje strukturnih sprememb v nacionalnih gospodarstvih; meni, da bi bilo treba ukrepe državne pomoči, vključene v načrte, obravnavati prožno in prednostno; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti naložbam v okviru načrtov, da bi srednjeročno razvili zasebno udeležbo; opozarja, da morajo ukrepi nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost spoštovati vse zahteve iz uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost (13), zlasti zeleni in digitalni steber; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja načrtovano oceno pravil o zdravstvenih in socialnih storitvah splošnega gospodarskega pomena, s katero naj bi se zagotovilo, da bodo ta pravila izpolnjevala svoje cilje in ustrezala svojemu namenu; opozarja, da je treba državljanom ponuditi kakovostne storitve splošnega gospodarskega pomena; |
| --- | --- |

19.

| 20. | znova opozarja, da je dovoljevanje državne pomoči v okviru storitev splošnega gospodarskega pomena še vedno ključno za preživetje več skupnosti po Evropi, zlasti kar zadeva državno podporo, namenjeno odročnim, oddaljenim in obrobnim regijam v Uniji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja težave, ki jih je pandemija povzročila v gostinski in hotelirski panogi Unije; ceni podporo panogi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, kako pomembno je, da Komisija in države članice začnejo izvajati časovni načrt za obdobje po pandemiji covida-19 za postopno odpravo javne podpore, ki se nudi zaradi pandemije covida-19, z ne izkrivljajočo in bolje usmerjeno državno pomočjo, da ne bi ovirali gospodarskega okrevanja, konkurenčnosti in rasti ter da bi zagotovili kakovostna delovna mesta; poudarja, da je bil pomemben znesek državne pomoči namenjen podpori podjetjem pri blaženju posledic ukrepov za zajezitev pandemije; poudarja, da je treba med postopkom upoštevati dinamiko notranjega trga, ko lahko velike države članice nudijo več državne pomoči kot manjše, kar lahko privede do razdrobljenosti enotnega trga; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da so bili podporni ukrepi, odobreni med krizo zaradi covida-19, izredni in nujni glede na zdravstveno in gospodarsko krizo brez primere, vendar ta izjemna raven javne podpore ne sme postati nove normalne razmere; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je treba v časovnem načrtu za obdobje po pandemiji covid-19 upoštevati mala in srednja podjetja s podeželja in manj razvitih območij, ki jim je treba omogočiti dostop do širših trgov, ter odpraviti težave v zvezi s prostorskim načrtovanjem, ki izhajajo iz geografskih omejitev, da bi tem podjetjem nudili enako podporo, pravične možnosti in uravnotežen razvoj na celotnem enotnem trgu; |
| --- | --- |

24.

Politika konkurence z vidika izvrševanja in globalizacije

| 25. | poudarja, da je treba zaščititi konkurenčnost evropskih podjetij v kontekstu svetovne konkurence, si prizadevati za vzajemnost in regionalnim trgom zagotoviti pošteno konkurenco na enotnem trgu; ugotavlja, da je treba pri odločanju o opredelitvi upoštevnega trga v primerih konkurence in nadzora nad združitvami skrbno analizirati mednarodno okolje; poziva Komisijo, naj razvije vključujočo in široko perspektivo na upoštevnem trgu, da bi evropskim podjetjem omogočila učinkovito konkuriranje v globaliziranem okolju; poudarja, da je treba poskrbeti za enake svetovne konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, kako pomemben je strukturiran svetovni dialog in sodelovanje pri izvrševanju politike konkurence, še posebej v zvezi z vprašanji državne pomoči; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi z uvedbo postopkov za ugotavljanje kršitev izboljšala izvrševanje pravil enotnega trga iz direktive o testu sorazmernosti za regulirane poklice (14); poziva države članice, naj pri uvajanju nacionalnih predpisov ustrezno izvajajo test sorazmernosti; poudarja, da bi neustrezno izvajanje pravil EU na tem področju lahko na koncu privedlo do previsokih cen za potrošnike, ogrozilo razvoj inovativnih storitev ali celo povzročilo slabši dostop do storitev; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja predlog Komisije za novo uredbo o tujih subvencijah, s katero naj bi omejili morebitne učinke izkrivljanja na enotnem trgu, odpravili vrzel pri izvrševanju, zaščitili interese Unije, ter z uporabo instrumentov konkurenčnega prava EU in njihovih ključnih elementov zagotovili enake konkurenčne pogoje za evropska podjetja in podjetja, dejavna na notranjem trgu; poudarja, da je treba podpirati evropski regulativni okvir, ki spodbuja tuje naložbe in poslovanje mednarodnih podjetij v EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da bi morala pravila EU o državni pomoči veljati za vsa podjetja, dejavna na enotnem trgu; poudarja, da bi morala Unija ostati odprta za neposredne tuje naložbe, in opozarja na ciljno usmerjene politike in naložbe za vračanje delovnih mest ter spodbujanje pozitivnih socialnih in okoljskih zunanjih učinkov; poziva Komisijo, naj dosledno izvaja preglede združitev, pregled neposrednih tujih naložb in nadzor tujih subvencij; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da lahko nacionalne davčne politike in ukrepi vplivajo na pobiranje davkov v drugih državah članicah; ponovno poudarja, da bi se lahko obdavčitev včasih uporabila za dodeljevanje posredne državne pomoči, kar bi ustvarilo neenake konkurenčne pogoje na notranjem trgu, zato poudarja, da je Komisija državam članicam priporočila, naj ne dodeljujejo finančne podpore podjetjem, ki so povezana z davčnimi oazami; želi spomniti, da je Svet pozval Komisijo, naj premisli, kako odpraviti izkrivljajoče učinke zaradi udeležbe ponudnikov, ki uporabljajo davčne oaze za izogibanje davkom; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja, da je empirična analiza, ki je bila izvedena za študijo OECD iz leta 2021, pokazala, da je financiranje pod tržno ceno morda prispevalo k presežnim zmogljivostim v številnih sektorjih in da se zdi, da so subvencije negativno povezane tudi s produktivnostjo podjetij; ugotavlja, da so ugotovitve OECD pokazale tudi veliko zaskrbljenost zaradi pomanjkanja preglednosti v zvezi s financiranjem pod tržno ceno; meni, da bi morala EU učinkovito obravnavati negativne posledice tujih subvencij na notranjem trgu, pri čemer bi morala upoštevati morebitne negativne učinke predpisov, zlasti upravno in regulativno breme, povračilne ukrepe ter vpliv na naložbe in rast; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj politiko konkurence še naprej dosledno nepristransko izvaja, pri čemer naj si prizadeva za stalen konstruktivni dialog in sodelovanje glede ključnih tehnoloških in gospodarskih vprašanj s podobno mislečimi partnerji in deležniki; poudarja, kako pomembni so nacionalni organi, pristojni za konkurenco pri ohranjanju trgov in zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev med pandemijo covida-19; poudarja, da imajo vse večjo vlogo pri vprašanjih, povezanih s platformnim gospodarstvom; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja začetek delovanja sveta za trgovino in tehnologijo med EU in ZDA (TCC) in skupnega dialoga o politiki konkurence na področju tehnologije, ki si bo prizadeval za poglabljanje gospodarskih in čezatlantskih odnosov na podlagi skupnih vrednot; ugotavlja, da se preoblikovanje pravil EU za podjetja, ki upravljajo digitalne platforme, odraža v primerljivih zakonodajnih pobudah in individualnih preiskavah v ZDA; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da lahko posebni sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami na področju politike konkurence pomembno prispevajo k njeni učinkovitosti, in priznava, kako pomembni so nacionalni organi, pristojni za konkurenco pri izvrševanju in zagotavljanju izvajanja politike konkurence EU; |
| --- | --- |

34.

Politika konkurence in državna pomoč, primerni za spopadanje z novimi izzivi

| 35. | pozdravlja pogajalski mandat Parlamenta glede akta o digitalnih trgih, sprejet na plenarnem zasedanju ter poudarja, da si je Parlament pripravljen prizadevati za čim hitrejše dokončanje pogajanj o aktu o digitalnih trgih in začetek veljavnosti novih pravil; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj poskrbi za nemoteno in hitro izvajanje novih regulativnih ukrepov, pri tem pa zagotovi sinergije in prepreči prekrivanje z obstoječimi in prihodnjimi ukrepi ali njihovo podvajanje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj v svojih službah poskrbi za hitro in pregledno delegiranje regulativnih in izvršilnih nalog, da bi odpravili neučinkovitost in upravna bremena; ponovno poudarja, da lahko omejen dostop do ustreznih podatkov ovira vstop udeležencev na trg; poudarja, da se zaradi digitalne preobrazbe povečuje potreba po prilagoditvi izvrševanja politike konkurence; poudarja, da je treba poskrbeti za posebno strokovno znanje o digitalnih vprašanjih; poziva Komisijo, naj za organizacijo izvajanja akta o digitalnih trgih nameni zadostne in ustrezne človeške in finančne vire; meni, da bi moralo boljše usklajevanje in izvajanje z vključitvijo novega instrumenta v sedanji okvir za konkurenco koristiti dopolnilnim protimonopolnim aktom in aktom o digitalnih trgih na nacionalni ravni ali ravni EU; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj izboljša preglednost postopka vrednotenja državnih pomoči, pri katerem je treba vključiti jasno utemeljitev, opis državne pomoči in merljive kazalnike, ki omogočajo naknadno spremljanje in vrednotenje; zato poudarja potrebo po naknadnem ex post spremljanju učinkovitega izvajanja sprejetih primerov na področju državne pomoči; meni, da je treba objaviti tudi rezultate, ki so bili pridobljeni v fazi posvetovanja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja nedavno sodbo Splošnega sodišča (15), ki potrjuje oceno Komisije glede zlorabe prevladujočega položaja na trgu ter služi kot dokaz in primer učinkovite uporabe tradicionalnih pravil konkurence EU v digitalnem gospodarstvu, še posebej kar zadeva akt o digitalnih storitvah ter interakcijo med svetovnimi digitalnimi platformami in drugimi evropskimi podjetji; je seznanjen z dolgotrajnim sodnim postopkom v protimonopolnih zadevah (16) in pričakuje, da bodo nova orodja, ki so na voljo v aktu o digitalnih trgih, pripomogla k hitrejšemu reševanju protikonkurenčnega ravnanja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja pregled instrumentov konkurenčnega prava EU, kot je predstavljen v sporočilu Komisije z dne 18. novembra 2021; opozarja pa, da to ne bi smelo izključevati razvoja novih orodji, kadar je to potrebno in boljše uporabe obstoječih orodij; meni, da bi bilo treba ocene konkurence prilagoditi izvajanju politike konkurence EU in spreminjajoči se dinamiki trga; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja odločenost Komisije, da obravnava nepoštene pogoje, da bi spodbudila preglednost cen ter preprečila nepoštene in nerazumne poslovne prakse; opozarja na vse pogostejše izkoriščevalske in izključujoče prakse, kot je dajanje prednosti samemu sebi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opozarja na priporočila Evropskega računskega sodišča (17), v katerih je navedeno, da bi morala Komisija uporabiti bolj proaktiven pristop z doslednim in stroškovno učinkovitim zbiranjem in obdelavo tržno pomembnih informacij ter izbrati primere za preiskavo na podlagi jasno pretehtanih meril, na primer z uporabo sistema točkovanja; v skladu s priporočili Evropskega računskega sodišča poudarja, da je treba z novimi pravili izboljšati poročanje o rezultatih izvršilnih ukrepov, namesto da bi se osredotočali na poročanje o dejavnostih; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja, da je treba sprejeti ravnanje, ki stremi k dobičku, nikakor pa ga ne smemo neupravičeno obsoditi, da je protikonkurenčno, brez objektivnih in na dejstvih temelječih razlogov; opozarja, da je protikonkurenčno ravnanje prepovedano, hiperkonkurenčno pa ne; poudarja, da dejstvo, da določena ponudba privlači številne potrošnike zaradi svoje priročnosti, še ni zadosten razlog za zaskrbljenost; poziva Komisijo, naj razlikuje med temi ravnanji pri uveljavljanju protimonopolnih pravil; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja sedanji pregled pravil o državni pomoči, katerega namen je uskladitev tako z uveljavljenimi kot novimi regulativnimi načeli, pomembnimi za dvojni prehod; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da Komisija primere državne pomoči ocenjuje za vsak primer posebej in da bi bilo treba izboljšati preglednost postopka ocenjevanja državne pomoči; ugotavlja, da so pomembni projekti skupnega evropskega interesa pomembno orodje glede na jasen in dobro dokumentiran obstoj nedelovanja trga; ponovno poudarja, da bi bilo treba dodeljevanje državne pomoči za pomembne projekte skupnega evropskega interesa praviloma porabiti za raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

45.

| 46. | je seznanjen z načrtovano revizijo zadevnih delov uredbe o splošnih skupinskih izjemah (18); |
| --- | --- |

46.

| 47. | je seznanjen z novimi smernicami Komisije o pravilih o državni pomoči na področju podnebja, varstva okolja in energije, in njenih prizadevanj, da bi smernice iz leta 2014 izboljšala in jih uskladila z evropskim zelenim dogovorom, in podpira sprejetje novih smernic za uravnoteženje gospodarske in okoljske trajnosti; vztraja, da je okoljsko trajnostna državna pomoč osrednjega pomena za izpolnitev podnebnih, energetskih in okoljevarstvenih ciljev EU ob hkratnem zagotavljanju pravičnega prehoda; trdi, da so javne in zasebne naložbe v tehnologije, potrebne za zeleni prehod, ključne za izpolnitev evropskih podnebnih pravil, še posebej za razvoj prodornih inovativnih rešitev in ustreznih naprednih tehnologij, potrebnih za doseganje cilja podnebne nevtralnosti; poudarja, da bodo zaradi ambiciozno zastavljenih ciljev svežnja „Pripravljeni na 55“ nekateri energetski sektorji potrebovali določeno stopnjo javne podpore, da bi se lahko uspešno spopadli s prehodom; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva, naj se v smernicah upoštevajo tisti, ki trpijo zaradi povečanja stroškov energije, pri čemer je treba upoštevati negativne učinke, ki jih bo to imelo na gospodarstvo EU in njeno zunanjo konkurenčnost, pa tudi socialno-ekonomski vpliv, ki ga bo imelo zvišanje cen energije in končnih izdelkov na državljane EU; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja novo poglavje smernic o državni pomoči na področju podnebja, energije in okolja o pomoči za predčasno zaprtje dejavnosti v zvezi s premogom, naftnim skrilavcem in šoto; poudarja, da je postopno opuščanje premoga eno glavnih gonil razogljičenja, in opozarja na svojo resolucijo z dne 20. oktobra 2021, v kateri je pozval k uvedbi jasnih zaščitnih ukrepov pri postopnem opuščanju fosilnih goriv, ti ukrepi pa bi lahko vključevali obvezne datume zaprtja; poleg tega opozarja, da je v tej resoluciji navedeno, da pravila o državni pomoči ne bi smela ali prispevati k učinkom vezanosti emisij toplogrednih plinov ali ustvarjati nasedlih naložb, ter poziva Komisijo, naj spremlja in sprejme ukrepe, da bi preprečila učinke vezanosti, kjer je to mogoče, in sicer na način, ki je popolnoma v skladu s podnebnimi cilji Unije, hkrati pa varuje okrevanje po krizi zaradi covida-19, ustvarjanje delovnih mest v EU in konkurenčnost; |
| --- | --- |

49.

| 50. | meni, da je vključevanje zelenih in digitalnih strategij ključno za podporo prehodu EU; poziva Komisijo, naj na podlagi svoje ocene uredbe de minimis (19) ob izteku njene veljavnosti ta pristop vključi v prihodnje pogoje za državno pomoč; ugotavlja, da bi lahko ob upoštevanju gospodarskih razmer, s katerimi se soočajo države članice, ponovno preučili zgornje meje de minimis, in pa priznali cilje, ki jih je treba doseči na področju okolja, energije in digitalnega prehoda; |
| --- | --- |

50.

| 51. | je zaskrbljen, ker se povezanost otoških, obrobnih in oddaljenih regij v EU praktično ustavi v nizkih sezonah, kar škodi njihovim prebivalcem in podjetjem; poziva Komisijo, naj ustrezno pozornost nameni odločitvam o državni pomoči v zvezi s povezljivostjo otoških, obrobnih in oddaljenih regij EU, zlasti ker jih je pandemija še posebej prizadela; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva k previdnosti pri utrjevanju letalske industrije EU glede na ogromne zneske državne pomoči, odobrene nekaterim letalskim prevoznikom EU, da bi zagotovili, da letalski prevozniki ne bodo mogli izločiti ali prevzeti manjših konkurentov EU; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ugotavlja, da je na več posebnih trgih za finančne podatke več ponudnikov in čeprav nihče izmed njih nima prevladujočega tržnega deleža, konkurenca ostaja šibka; ugotavlja, da so se ukrepi za povečanje konkurence na tem trgu izkazali za nezadostne; |
| --- | --- |

53.

| 54. | meni, da bi morala sredstva, namenjena Generalnemu direktoratu Komisije za konkurenco (GD COMP), ustrezati za izvajanje obsega njegovega dela in števila nalog; meni, da je treba poskrbeti za posebno strokovno znanje na področju digitalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da za metaverse veljajo ustrezni zakonodajni okviri, kot so okvir za varstvo zasebnosti in podatkov, digitalna zakonodaja in okvir za konkurenco; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj dejavno zagotovi, da bodo zgoraj navedeni zakonodajni okviri spoštovali podjetja in subjekte, ki delujejo na metaversu in v njem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | obžaluje prejšnje uničujoče prevzeme, ki niso spadali na področje uporabe uredbe ES o združitvah (20); |
| --- | --- |

56.

Združitve

| 57. | poziva Komisijo, naj poveča svoja prizadevanja za izpolnitev zaveze o pregledu obvestila o opredelitvi upoštevnega trga v konkurenčnem pravu EU; ugotavlja, da je Komisija objavila poziv k predložitvi dokazov o pregledu in posodobitvi obvestila o opredelitvi trga; poudarja, da bi bilo treba ta pregled posodobiti in prilagoditi, da bi odražal povečano svetovno konkurenco, prihodnje konkurenčne razmere in dvojni prehod, vključno s spreminjajočimi se tržnimi značilnostmi ekosistema digitalnega trga, večstranskimi trgi ter pomenom trgov podatkov in trgov z ničelnimi cenami; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opozarja, da so podatki vir pomembne gospodarske moči in vpliva, in meni, da je treba pri opredelitvi digitalnih trgov upoštevati nedenarne dejavnike; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisijo, naj razmisli o pregledu smernic o združitvah in pri tem upošteva izziv industrijske konkurenčnosti EU; pozdravlja vlogo oddelka za prednostne naloge in strateško usklajevanje pri GD COMP, da bi se med preiskavo zadev, ki jo izvaja GD za konkurenco, uporabilo strokovno znanje vseh generalnih direktoratov Komisije; meni, da bi bilo mogoče strokovno znanje industrijske ali sektorske strategije Komisije izboljšati in tako pomagati preiskovalnim ekipam GD COMP, da bi opredelile izvedljivost in posledice korektivnih ukrepov glede na prednostne naloge Komisije; |
| --- | --- |

59.

| 60. | priznava prispevek uredbe ES o združitvah k pravilnemu delovanju notranjega trga in poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja in uveljavlja njena temeljna načela; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da cena ni vedno vseobsegajoči parameter za opredelitev trga v digitalnem gospodarstvu; poudarja, da imajo potrošniki na digitalnih trgih z ničelnimi cenami dostop do proizvodov in storitev v zameno za svoje podatke, nato pa so izpostavljeni profiliranju in oglaševanju, kadar so značilnosti, kot so kakovost, zasebnost, obdelava podatkov in pozornost, primernejši parametri; opozarja, da testiranje, povezano s cenami, ni edina metoda, ki jo ima na voljo Komisija pri opredelitvi upoštevnega proizvodnega trga; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da so tehnološka sredstva in zbiranje osebnih podatkov, potrebnih za spletno personalizacijo in cenovno diskriminacijo, obsežna, se hitro razvijajo in jih je težko odkriti; opozarja, da lahko spletne tržnice, platforme in družbeni mediji uporabljajo podatkovno analitiko in tehnike profiliranja, da bi izboljšali učinkovitost oglaševanja med posameznimi potrošniki, prilagodili razvrstitev ponudb ali spremenili cene, da bi odražali stroške prilagajanja storitev posameznim strankam; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ponovno poudarja, da so podatki ključni za digitalni trg; zato poziva Komisijo, naj čim bolje izkoristi akt o digitalnih trgih in pripravi nadaljnje zakonodajne predloge, tako kot akt o podatkih; |
| --- | --- |

63.

| 64. | je seznanjen s smernicami Komisije o nekaterih vidikih člena 22 uredbe ES o združitvah; vendar izraža zaskrbljenost, da ta pobuda morda ne bo dovolj za prilagoditev omenjene uredbe potrebam sodobnih poslovnih modelov, na primer glede uničujočih prevzemov, ki bi lahko ogrozili inovacije; poziva Komisijo, naj pojasni praktično uporabo svojih smernic, da bi poskrbela, da bodo obvladljive za nacionalne organe in stranke, ki se združujejo; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisijo, naj pregleda svoja pravila o združitvah in prevzemih, kar zadeva ocenjevanje osebnih podatkov; poziva jo, naj pri odločitvah o digitalnih združitvah in prevzemih v celoti upošteva in oceni osebna podatkovna sredstva ter vse drugo tradicionalno fizično premoženje; poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju digitalnih združitev in vpliva združitve podatkov gleda širše; ugotavlja, da lahko prevzem podjetij z viri posebnih podatkov vodi v koncentracijo nadzora nad viri dragocenih in neponovljivih podatkov ter v boljši dostop strani, ki se združijo, do podatkov, kot ga imajo njihovi konkurenti; poudarja, da se lahko s konsolidacijo podatkov prek združitev okrepi prevladujoč položaj ali omogoči, da prevzemni subjekt poveča tržno moč, kar lahko včasih vzbuja pomisleke glede omejevanja dostopa; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva Komisijo, naj nadgradi obstoječe pobude za izboljšanje sodelovanja med protimonopolnimi organi in organi za varstvo podatkov, da bi nadzorovali zlorabo poslovnih podatkov in preprečili podjetjem, da bi uporabljala podatke o potrošnikih, da bi pridobila nepošteno konkurenčno prednost; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ugotavlja, da zgornje meje prometa morda niso primerne za ugotavljanje, katere zadeve v združitvah bi morali organi za konkurenco pregledati; |
| --- | --- |

67.

| 68. | izjavlja, da bi moralo biti nacionalnim organom omogočeno, da informacije, ki jih prejmejo v skladu s členom 12 akta o digitalnih trgih, uporabijo za vložitev zahteve za pregled koncentracije na podlagi člena 22 uredbe o združitvah; |
| --- | --- |

68.

Protimonopolna politika in karteli

| 69. | podpira obsežen pregled sedanje ureditve vertikalnih sporazumov, izpopolnitev pravil o varnem pristanu in sprejetje pravil, ki bi upoštevala potrebe e-trgovanja in poslovanja na platformah, da bi se preprečile tržne omejitve, ki bi bile posledica protislovnih učinkov teh sporazumov, hkrati pa bi se zagotovila skladnost s sedanjimi pravili o digitalnih trgih; |
| --- | --- |

69.

| 70. | zlasti ugotavlja, da so bili protimonopolni postopki v zadnjih letih predolgi, saj so upočasnili odločitve in posledično negativno vplivali na uveljavljanje konkurenčnega prava, posebno v primeru hitro rastočih digitalnih trgov; zato poudarja, da so akt o digitalnih trgih in protimonopolni postopki nujno potrebni; |
| --- | --- |

70.

| 71. | je seznanjen, da je Komisija začela protimonopolno preiskavo morebitnega protikonkurenčnega ravnanja v sektorju tehnologije spletnega oglaševanja; predlaga, naj Komisija izvede tržno raziskavo sektorja v EU, da bi raziskala vprašanja, ki vplivajo na konkurenco; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ugotavlja, da se bo sektor potrošniškega interneta stvari v prihodnjih letih občutno razširil, vendar priznava, da v tem sektorju še vedno obstajajo slabosti, kot je premajhna interoperabilnost, kar bi lahko zmanjšalo konkurenco in možnost izbora za potrošnike; poziva Komisijo, naj natančno preuči, kako bi to lahko vplivalo na notranji trg, tudi z analizo razmerja med stroški in koristmi morebitnih regulativnih posegov; pozdravlja preiskavo sektorja interneta stvari, ki jo je opravila Komisija, in jo poziva, naj po potrebi sprejme nadaljnje ukrepe v zvezi s standardi, prenosljivostjo podatkov in dostopom do njih; |
| --- | --- |

72.

| 73. | je še vedno zelo zaskrbljen zaradi daljnosežne koncentracije v verigi preskrbe s kmetijskimi in živilskimi proizvodi ES; ponovno poziva Komisijo, naj nujno natančno analizira obseg in učinek nakupovalnih združenj, pri tem pa posebno pozornost nameni zagotavljanju poštene konkurence in večje preglednosti v poslovnih praksah verig supermarketov in hipermarketov, zlasti kadar vplivajo na vrednost blagovne znamke in izbiro proizvodov ali omejujejo inovacije ali primerljivost cen; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ugotavlja, da uredba o vertikalnih skupinskih izjemah (21) in z njo povezane vertikalne smernice (22) niso bile ustrezno prilagojene zadnjim spremembam na trgu, zlasti rasti spletne prodaje in spletnih platform; ugotavlja tudi, da Komisija pripravlja predlog za boljšo prilagoditev uredbe in smernic; poudarja, da obstajajo pomisleki glede sektorja trajnih dobrin, kjer proizvajalci konkurirajo neposredno distribucijski mreži s spreminjanjem pogodbenih pogojev vertikalnega distribucijskega odnosa, s čimer distributerje postavljajo v slabši konkurenčni položaj in izrinjajo mala in srednja podjetja s trga; poudarja, da z digitalizacijo sektorja trajnih dobrin nastajajo tudi pomisleki glede konkurenčnosti; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo pri vseh prihodnjih revizijah upoštevale zlorabe sporazumov o selektivni distribuciji, označevanje in drugi ukrepi za preprečevanje čezmejnega nakupa, distribucije in nadaljnje prodaje blaga; |
| --- | --- |

74.

| 75. | meni, da bi lahko ločnica iz osnutka smernic za revizijo uredbe o vertikalnih skupinskih izjemah – med vzdrževanjem cen pri nadaljnji prodaji, ki izkrivlja trg, in minimalno oglaševano ceno, ki bi bila lahko dovoljena v določenih okoliščinah in pod določenimi pogoji –, predstavljala orodje za podporo malim in srednjim podjetjem, da bi se lahko ubranila pred agresivno cenovno konkurenco na spletnih tržnicah; zato poziva Komisijo, naj v smernicah jasno opredeli pogoje, pod katerimi najnižja oglaševana cena ne pomeni vzdrževanja cen pri nadaljnji prodaji; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ponovno poziva Komisijo, naj obravnava protikonkurenčni učinek teritorialno omejene dobave, da bi trg polno deloval in potencialno koristil potrošnikom; ponavlja, da lahko ozemeljske omejitve dobave nastanejo zaradi različnih praks, kot so zavrnitev dobave, grožnja, da se posameznemu dobavitelju prekine dobava, omejevanje količin, ki so na voljo za prodajo, nepojasnjene razlike med proizvodi in cenami v različnih državah članicah in omejitev jezikovnih možnosti pri embalaži proizvoda; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opozarja na svoj prejšnji poziv Komisiji, naj nadzoruje in odpravi neupravičeno geografsko blokiranje ali druge ovire za čezmejno spletno prodajo, ki se še vedno pojavljajo, kot je bilo ugotovljeno v prvem kratkoročnem pregledu uredbe o geografskem blokiranju (23); v zvezi s tem ceni začetek dialoga z deležniki; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja, kako pomembno je sodelovanje nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, v okviru Evropske mreže za konkurenco; poudarja, da je njihov prispevek k izvrševanju temelj akta o digitalnih trgih v njegovi sedanji obliki; poziva Komisijo, naj temeljito oceni izvajanje Direktive (EU) 2019/1 (24); pozdravlja prenos Direktive (EU) 2019/1 v nacionalno zakonodajo držav članic, s čimer so nacionalni organi, pristojni za konkurenco, postali učinkovitejši izvajalci politike konkurence; poudarja, da bodo okrepljena preiskovalna pooblastila in pooblastila za odločanje ter zadostni človeški in finančni viri nacionalnim organom, pristojnim za konkurenco omogočili boljše neodvisno in nepristransko izvrševanje pravil konkurence; priporoča, naj se poveča analitična zmogljivost pristojnih nacionalnih organov, da bodo lahko bolje reševali težave, s katerimi se srečujejo pri izvrševanju konkurenčnega prava na digitalnih trgih; priporoča tudi, naj pristojni nacionalni organi sodelujejo pri izmenjavi najboljših praks in sodelujejo z drugimi pristojnimi organi, da bi sprejeli večdisciplinarni pristop k odpravi omejitev pri izvrševanju, saj lahko protikonkurenčno ravnanje vpliva tudi na področja, kot sta varstvo podatkov ali potrošniško pravo; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poudarja, da je pomembno zagotoviti neodvisnost nacionalnih nadzornih organov in organov, pristojnih za konkurenco, ter ponovno poudarja, da je treba poskrbeti za učinkovitejše komunikacijske kanale, obveščanje in sodelovanje na ravni EU; v zvezi s tem poudarja, da jim je treba ponuditi potrebne človeške, finančne in tehnološke vire za ustrezno opravljanje nalog; poudarja, da je treba ohraniti najstrožje zahteve po preglednosti in neodvisnosti v zvezi z nalogami teh organov, od zapolnitve delovnih mest do pravil za dostop do informacij; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poudarja, da mora izvrševanje ostati neodvisno in imeti koristi od učinkovitih orodij za pregledovanje ter ustrezno usposobljenega osebja, da bi lahko učinkovito obravnavali vse večje število in zahtevnejše vrste zadev; |
| --- | --- |

80.

| 81. | želi opomniti, da poglobljene analize Direktive 2014/104/EU (25) ni bilo mogoče izvesti zaradi zamude pri njenem prenosu v nacionalno pravo in neobstoja ustreznih informacij o sodnih primerih; kljub temu poziva Komisijo, naj izvajanje direktive stalno spremlja in objavi rezultate analize; |
| --- | --- |

81.

| 82. | meni, da bi moral Parlament dejavno sodelovati v politični razpravi o politiki konkurence; ugotavlja, da bi moral biti Parlament kot opazovalec bolj vključen v dejavnosti delovnih skupin in skupin strokovnjakov, kot je Mednarodna mreža za konkurenco in Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj da bi bolje razumel zadeve in bil na tekočem z najnovejšim razvojem dogodkov, s tem pa bi bil bolj pripravljen v svoji vlogi kot sozakonodajalec; poudarja, da bi moral Parlament sodelovati na evropskih tednih konkurence in drugih srečanjih, na katere so vabljeni predstavniki držav članic; ugotavlja, da je delovna skupina za konkurenco koristen forum za spodbujanje izmenjav med Evropskim parlamentom in GD COMP; |
| --- | --- |

82.

| 83. | obsoja neizzvano in neupravičeno agresijo Rusije proti Ukrajini; pozdravlja izredne ukrepe, ki jih je EU uvedla za pomoč ukrajinskemu prebivalstvu; podpira ukrepe, namenjene nevladnim organizacijam in podjetjem, ki pomagajo beguncem, ki bežijo v Unijo iz držav, ki jih je prizadela vojna; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja razmere in po potrebi izkoristi potrebno prožnost v okviru EU za državno pomoč, da bi državam članicam omogočila, da zagotovijo podporo podjetjem in sektorjem, ki jih je ruski vojaški napad na Ukrajino najbolj prizadel in ki bodo oškodovani zaradi sankcij proti Rusiji; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, nacionalnim parlamentom držav članic ter nacionalnim in po potrebi regionalnim organom držav članic, pristojnim za konkurenco. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  UL C 67, 8.2.2022, str. 2.

(2)  UL C 362, 8.9.2021, str. 22.

(3)  Poročilo Komisije z dne 23. novembra 2021 z naslovom Prvo letno poročilo o pregledu neposrednih tujih naložb v Unijo (COM(2021)0714).

(4)  UL L 11, 14.1.2019, str. 3.

(5)  https://ec.europa.eu/competition-policy/system/files/2021-06/kd0221712enn_market_definition_notice_2021_1.pdf

(6)  Evropska Komisija, Generalni direktorat Komisije za konkurenco, Montjoye, Y., Schweitzer, H., Crémer, J., Competition policy for the digital era (Politika konkurence za digitalno dobo), Urad za publikacije, 2019, https://data.europa.eu/doi/10.2763/407537.

(7)  Evropska komisija, Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano, Consumer vulnerability across key markets in the European Union: final report (Ranljivost potrošnikov na ključnih trgih v Evropski uniji – končno poročilo), Urad za publikacije, 2016, https://data.europa.eu/doi/10.2818/056024.

(8)  UL L 243, 9.7.2021, str. 1.

(9)  UL C 80, 18.2.2022, str. 1.

(10)  UL C 508, 16.12.2021, str. 1.

(11)  UL L 270, 29.7.2021, str. 39.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0441.

(13)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

(14)  Direktiva (EU) 2018/958 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o preskusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev (UL L 173, 9.7.2018, str. 25).

(15)  Sodba Splošnega sodišča z dne 10. novembra 2021, Google in Alphabet proti Komisiji (T-612/17, ECLI:EU:T:2021:763).

(16)  Prav tam.

(17)  Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 24/2020, Nadzor koncentracij in protimonopolni postopki EU, ki jih izvaja Komisija: nadzora trga je treba okrepiti, 19. november 2020.

(18)  UL L 187, 26.6.2014, str. 1.

(19)  UL L 352, 24.12.2013, str. 1.

(20)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

(21)  Uredba Komisije (EU) št. 330/2010 z dne 20. aprila 2010 o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj (UL L 102, 23.4.2010, str. 1).

(22)  UL C 130, 19.5.2010, str. 1.

(23)  Uredba (EU) 2018/302 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. februarja 2018 o naslovitvi neupravičenega geografskega blokiranja in drugih oblik diskriminacije na podlagi državljanstva, kraja prebivališča ali kraja sedeža strank na notranjem trgu (UL L 60 I, 2.3.2018, str. 1.)

(24)  UL L 11, 14.1.2019, str. 3.

(25)  UL L 349, 5.12.2014, str. 1.

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/137 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/137

---

P9_TA(2022)0203

Grožnje za stabilnost, varnost in demokracijo v zahodni Afriki in Sahelu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o grožnjah za stabilnost, varnost in demokracijo v zahodni Afriki in Sahelu (2022/2650(RSP))

(2022/C 465/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 16. septembra 2020 o varnostnem sodelovanju med EU in Afriko na območju Sahela, v zahodni Afriki in Afriškem rogu (1) ter z dne 25. marca 2021 o novi strategiji EU-Afrika – partnerstvo za trajnosten in vključujoč razvoj (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 16. septembra 2020 o varnostnem sodelovanju med EU in Afriko na območju Sahela, v zahodni Afriki in Afriškem rogu (1) ter z dne 25. marca 2021 o novi strategiji EU-Afrika – partnerstvo za trajnosten in vključujoč razvoj (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o razmerah v Čadu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o razmerah v Čadu (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2021 o kršitvah človekovih pravic, ki so jih zagrešila zasebna vojaška in varnostna podjetja, zlasti družba Wagner Group (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2021 o kršitvah človekovih pravic, ki so jih zagrešila zasebna vojaška in varnostna podjetja, zlasti družba Wagner Group (4),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 17. februarja 2022 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo 2021 (5) in o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo 2021 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 17. februarja 2022 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo 2021 (5) in o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo 2021 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2022 o ruski agresiji proti Ukrajini (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2022 o ruski agresiji proti Ukrajini (7),

| — | ob upoštevanju 41. Skupne parlamentarne skupščine Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) ter EU, ki je potekala od 1. do 3. aprila 2022 v Strasbourgu v Franciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 41. Skupne parlamentarne skupščine Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) ter EU, ki je potekala od 1. do 3. aprila 2022 v Strasbourgu v Franciji,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju protokola Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) o demokraciji in dobrem upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) o demokraciji in dobrem upravljanju,

| — | ob upoštevanju Agende 2063 Afriške unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Agende 2063 Afriške unije,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov (OZN) proti korupciji, ki je začela veljati 14. decembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov (OZN) proti korupciji, ki je začela veljati 14. decembra 2005,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (8) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja), kot je bil spremenjen leta 2005 in leta 2010 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (8) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja), kot je bil spremenjen leta 2005 in leta 2010 (9),

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev OZN glede trajnostnega razvoja, zlasti cilja 16 o spodbujanju pravične, miroljubne in odprte družbe za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev OZN glede trajnostnega razvoja, zlasti cilja 16 o spodbujanju pravične, miroljubne in odprte družbe za trajnostni razvoj,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (10),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. marca 2020 z naslovom Za celovito strategijo z Afriko (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. marca 2020 z naslovom Za celovito strategijo z Afriko (JOIN(2020)0004),

| — | ob upoštevanju strategije za varnost in razvoj skupine G5 Sahel iz septembra 2016, integriranega okvira prednostnih ukrepov iz februarja 2020, zavezništva za Sahel ter partnerstva za varnost in stabilnost v Sahelu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije za varnost in razvoj skupine G5 Sahel iz septembra 2016, integriranega okvira prednostnih ukrepov iz februarja 2020, zavezništva za Sahel ter partnerstva za varnost in stabilnost v Sahelu,

| — | ob upoštevanju skupne deklaracije članov Evropskega sveta in držav članic skupine G5 Sahel z dne 28. aprila 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne deklaracije članov Evropskega sveta in držav članic skupine G5 Sahel z dne 28. aprila 2020,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila z drugega srečanja zunanjih ministrov in ministric Afriške unije in EU, ki je potekalo 25. in 26. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila z drugega srečanja zunanjih ministrov in ministric Afriške unije in EU, ki je potekalo 25. in 26. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju konference o Sahelu, ki je potekala 17. februarja 2022 v Parizu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference o Sahelu, ki je potekala 17. februarja 2022 v Parizu,

| — | ob upoštevanju skupne izjave s šestega vrha Afriške unije in EU, ki je potekal 17. in 18. februarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave s šestega vrha Afriške unije in EU, ki je potekal 17. in 18. februarja 2022,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. februarja 2022 o podaljšanju in okrepitvi izvajanja koncepta koordinirane prisotnosti na morju v Gvinejskem zalivu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. februarja 2022 o podaljšanju in okrepitvi izvajanja koncepta koordinirane prisotnosti na morju v Gvinejskem zalivu,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2020/253 z dne 25. februarja 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/906 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2020/253 z dne 25. februarja 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/906 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel (11),

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2590 (2021) z dne 30. avgusta 2021 o podaljšanju sankcij, uvedenih z resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 2374 (2017), in podaljšanju mandata skupine strokovnjakov za Mali do 30. septembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2590 (2021) z dne 30. avgusta 2021 o podaljšanju sankcij, uvedenih z resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 2374 (2017), in podaljšanju mandata skupine strokovnjakov za Mali do 30. septembra 2022,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja za Varnostni svet OZN z dne 11. novembra 2021 o združenih silah skupine petih držav iz Sahela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja za Varnostni svet OZN z dne 11. novembra 2021 o združenih silah skupine petih držav iz Sahela,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN A/ES-11/1 z dne 1. marca 2022 o agresiji proti Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN A/ES-11/1 z dne 1. marca 2022 o agresiji proti Ukrajini,

| — | ob upoštevanju agende OZN o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju sporočila mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije z dne 31. januarja 2022 o razmerah v Burkini Faso, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije z dne 31. januarja 2022 o razmerah v Burkini Faso,

| — | ob upoštevanju sporočila predsednika Komisije Afriške unije z dne 6. avgusta 2021 po terorističnih napadih v Burkini Faso, Maliju, Nigru in Čadu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila predsednika Komisije Afriške unije z dne 6. avgusta 2021 po terorističnih napadih v Burkini Faso, Maliju, Nigru in Čadu,

| — | ob upoštevanju sporočila predsednika Komisije Afriške unije z dne 24. januarja 2022 o razmerah v Burkini Faso, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila predsednika Komisije Afriške unije z dne 24. januarja 2022 o razmerah v Burkini Faso,

| — | ob upoštevanju izrednega vrha voditeljev držav in vlad ECOWAS z dne 3. februarja 2022 o političnih razmerah v Burkini Faso, Gvineji in Maliju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izrednega vrha voditeljev držav in vlad ECOWAS z dne 3. februarja 2022 o političnih razmerah v Burkini Faso, Gvineji in Maliju,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella z dne 26. januarja 2022 o Burkini Faso, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella z dne 26. januarja 2022 o Burkini Faso,

| — | ob upoštevanju resolucije Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 21. junija 2017 o varnostnih razmerah na območju Sahela in Sahare, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 21. junija 2017 o varnostnih razmerah na območju Sahela in Sahare,

| — | ob upoštevanju resolucij Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 11. marca 2021 o demokraciji in spoštovanju ustave v državah EU in AKP, z dne 28. septembra 2021 o vlogi parlamentov pri krepitvi mednarodne varnosti in z dne 21. novembra 2019 o vplivu družbenih medijev na upravljanje, razvoj, demokracijo in stabilnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 11. marca 2021 o demokraciji in spoštovanju ustave v državah EU in AKP, z dne 28. septembra 2021 o vlogi parlamentov pri krepitvi mednarodne varnosti in z dne 21. novembra 2019 o vplivu družbenih medijev na upravljanje, razvoj, demokracijo in stabilnost,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker v teh regijah nastajajo zapletene razmere nestabilnosti in negotovosti, ki jih skupaj povzročajo grožnje z revščino, nedostopnost osnovnih socialnih storitev, podnebne spremembe, oborožene teroristične skupine, vse večje nasilje med skupnostmi zaradi zemljišč in virov, neustrezna prehranska varnost, razseljevanje in nasilje na podlagi spola; |
| --- | --- |

A.

ker v teh regijah nastajajo zapletene razmere nestabilnosti in negotovosti, ki jih skupaj povzročajo grožnje z revščino, nedostopnost osnovnih socialnih storitev, podnebne spremembe, oborožene teroristične skupine, vse večje nasilje med skupnostmi zaradi zemljišč in virov, neustrezna prehranska varnost, razseljevanje in nasilje na podlagi spola;

| B. | ker imata Sahel in zahodna Afrika ključno vlogo pri varnosti in stabilnosti celotne afriške celine; ker so se varnostne razmere na teh območjih v zadnjih letih močno poslabšale, kar ogroža regionalno in mednarodno stabilnost; ker se nasilje v Sahelu od padca Gadafijevega režima v Libiji leta 2011 povečuje in je zato ena od regij, kjer se najbolj širi nedovoljeno osebno orožje; ker je Sahel eno najrevnejših območij na svetu; |
| --- | --- |

B.

ker imata Sahel in zahodna Afrika ključno vlogo pri varnosti in stabilnosti celotne afriške celine; ker so se varnostne razmere na teh območjih v zadnjih letih močno poslabšale, kar ogroža regionalno in mednarodno stabilnost; ker se nasilje v Sahelu od padca Gadafijevega režima v Libiji leta 2011 povečuje in je zato ena od regij, kjer se najbolj širi nedovoljeno osebno orožje; ker je Sahel eno najrevnejših območij na svetu;

| C. | ker je francoska vojska leta 2013 na prošnjo malijske vlade začela operacijo Serval, da bi odstavila džihadistične in druge vojaške uporniške skupine s severa Malija, ki so se začele približevati središču države; ker je francoska vojska uspešno izpolnila cilj te misije; |
| --- | --- |

C.

ker je francoska vojska leta 2013 na prošnjo malijske vlade začela operacijo Serval, da bi odstavila džihadistične in druge vojaške uporniške skupine s severa Malija, ki so se začele približevati središču države; ker je francoska vojska uspešno izpolnila cilj te misije;

| D. | ker so se v zadnjih letih začele izvajati številne mednarodne misije in pobude, vključno z večdimenzionalno integrirano stabilizacijsko misijo OZN v Maliju (MINUSMA) leta 2013, misijo Evropske unije za krepitev zmogljivosti v Nigru leta 2012, misijo Evropske unije za usposabljanje v Maliju leta 2013, misijo Evropske unije za krepitev zmogljivosti v Maliju leta 2014, operacijo Barkhane leta 2014, skupino G5 Sahel leta 2014, skupnimi silami držav Sahela G5 leta 2017, zavezništvom za Sahel leta 2017, Koalicijo za Sahel leta 2020 in namenskimi silami Takuba leta 2020; ker so afriške varnostne institucije v zadnjem desetletju v mirovne operacije na celini napotile več tisoč ljudi; ker tudi s temi posredovanji ni bilo mogoče rešiti varnostnih izzivov v regiji; |
| --- | --- |

D.

ker so se v zadnjih letih začele izvajati številne mednarodne misije in pobude, vključno z večdimenzionalno integrirano stabilizacijsko misijo OZN v Maliju (MINUSMA) leta 2013, misijo Evropske unije za krepitev zmogljivosti v Nigru leta 2012, misijo Evropske unije za usposabljanje v Maliju leta 2013, misijo Evropske unije za krepitev zmogljivosti v Maliju leta 2014, operacijo Barkhane leta 2014, skupino G5 Sahel leta 2014, skupnimi silami držav Sahela G5 leta 2017, zavezništvom za Sahel leta 2017, Koalicijo za Sahel leta 2020 in namenskimi silami Takuba leta 2020; ker so afriške varnostne institucije v zadnjem desetletju v mirovne operacije na celini napotile več tisoč ljudi; ker tudi s temi posredovanji ni bilo mogoče rešiti varnostnih izzivov v regiji;

| E. | ker je bilo na območju Sahela ubitih več kot 200 pripadnikov mirovnih sil OZN, več kot 50 francoskih vojakov misij Serval in Barkhane ter številni afriški vojaki, ki so bili na to območje napoteni za zagotovitev varnosti; ker so bili med napotitvijo na območje ranjeni številni evropski vojaki in vojaki OZN; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo na območju Sahela ubitih več kot 200 pripadnikov mirovnih sil OZN, več kot 50 francoskih vojakov misij Serval in Barkhane ter številni afriški vojaki, ki so bili na to območje napoteni za zagotovitev varnosti; ker so bili med napotitvijo na območje ranjeni številni evropski vojaki in vojaki OZN;

| F. | ker so razmere v Sahelu kljub številnim mirovnim prizadevanjem tamkajšnjih držav in mednarodne skupnosti še vedno zelo nestabilne; ker so teroristične skupine, vključno z islamističnimi teroristi, povezanimi z Islamsko državo, kot sta Boko Haram in Islamska država v zahodnoafriški pokrajini (ISWAP), povečale svojo prisotnost na območju Sahela in zahodne Afrike ter so odgovorne za množične poboje, mučenje, spolno nasilje, prisilna izginotja, plenjenje in prisilno razseljevanje; ker se je v letu 2020 močno povečalo število ubitih, med drugim zaradi islamističnega nasilja – po podatkih afriškega centra za strateške študije naj bi bilo ubitih skupaj 4 250 ljudi; ker je bilo v sedmih državah Sahela prisilno razseljenih več kot 7,7 milijona ljudi; ker je v regiji trenutno približno 3 milijone notranje razseljenih oseb; |
| --- | --- |

F.

ker so razmere v Sahelu kljub številnim mirovnim prizadevanjem tamkajšnjih držav in mednarodne skupnosti še vedno zelo nestabilne; ker so teroristične skupine, vključno z islamističnimi teroristi, povezanimi z Islamsko državo, kot sta Boko Haram in Islamska država v zahodnoafriški pokrajini (ISWAP), povečale svojo prisotnost na območju Sahela in zahodne Afrike ter so odgovorne za množične poboje, mučenje, spolno nasilje, prisilna izginotja, plenjenje in prisilno razseljevanje; ker se je v letu 2020 močno povečalo število ubitih, med drugim zaradi islamističnega nasilja – po podatkih afriškega centra za strateške študije naj bi bilo ubitih skupaj 4 250 ljudi; ker je bilo v sedmih državah Sahela prisilno razseljenih več kot 7,7 milijona ljudi; ker je v regiji trenutno približno 3 milijone notranje razseljenih oseb;

| G. | ker so se humanitarne potrebe zaradi prepletanja različnih kriz povečale; ker v osrednjem Sahelu trenutno nujno humanitarno pomoč potrebuje 20 milijonov ljudi; ker so ženske in otroci še posebej ranljivi in prizadeti zaradi krize; |
| --- | --- |

G.

ker so se humanitarne potrebe zaradi prepletanja različnih kriz povečale; ker v osrednjem Sahelu trenutno nujno humanitarno pomoč potrebuje 20 milijonov ljudi; ker so ženske in otroci še posebej ranljivi in prizadeti zaradi krize;

| H. | ker se varnost, razvoj in varstvo temeljnih človekovih pravic vzajemno krepijo in so potrebni za vzpostavitev trajnega miru; ker bo ta trajni mir dosežen le, če bodo obravnavani temeljni vzroki negotovosti, vključno z revščino, korupcijo, lakoto in pomanjkanjem virov; |
| --- | --- |

H.

ker se varnost, razvoj in varstvo temeljnih človekovih pravic vzajemno krepijo in so potrebni za vzpostavitev trajnega miru; ker bo ta trajni mir dosežen le, če bodo obravnavani temeljni vzroki negotovosti, vključno z revščino, korupcijo, lakoto in pomanjkanjem virov;

| I. | ker se varnostni izzivi v zahodni Afriki in Sahelu razlikujejo med državami; ker ti izzivi vključujejo dejavnosti terorističnih organizacij, povezanih z mednarodnimi džihadističnimi mrežami, etnične in plemenske konflikte, spopade zaradi dostopa do naravnih virov, zunajsodne dejavnosti milic in varnostnih služb, oborožene upore, separatistične konflikte ter politično in volilno nasilje; |
| --- | --- |

I.

ker se varnostni izzivi v zahodni Afriki in Sahelu razlikujejo med državami; ker ti izzivi vključujejo dejavnosti terorističnih organizacij, povezanih z mednarodnimi džihadističnimi mrežami, etnične in plemenske konflikte, spopade zaradi dostopa do naravnih virov, zunajsodne dejavnosti milic in varnostnih služb, oborožene upore, separatistične konflikte ter politično in volilno nasilje;

| J. | ker sta varnost Evrope in Afrike tesno povezani; ker teroristi, oborožene skupine, milice in trgovci z ljudmi izkoriščajo vrsto zapletenih prekrivajočih se izzivov v regiji, vključno z revščino, pomanjkanjem dostopa do osnovnih socialnih storitev, neustrezno prehransko varnostjo, krčenjem gozdov, degradacijo okolja, šibkimi institucijami, korupcijo in premajhnim zaupanjem v državo; |
| --- | --- |

J.

ker sta varnost Evrope in Afrike tesno povezani; ker teroristi, oborožene skupine, milice in trgovci z ljudmi izkoriščajo vrsto zapletenih prekrivajočih se izzivov v regiji, vključno z revščino, pomanjkanjem dostopa do osnovnih socialnih storitev, neustrezno prehransko varnostjo, krčenjem gozdov, degradacijo okolja, šibkimi institucijami, korupcijo in premajhnim zaupanjem v državo;

| K. | ker podnebne spremembe močno vplivajo na to regijo; ker lahko to vodi v nadaljnjo destabilizacijo; ker obstaja resna nevarnost radikalizacije zaradi ekonomske, socialne in okoljske marginalizacije v zahodni Afriki in Sahelu; |
| --- | --- |

K.

ker podnebne spremembe močno vplivajo na to regijo; ker lahko to vodi v nadaljnjo destabilizacijo; ker obstaja resna nevarnost radikalizacije zaradi ekonomske, socialne in okoljske marginalizacije v zahodni Afriki in Sahelu;

| L. | ker tudi breme dolga ogroža splošno stabilnost držav Sahela in zahodnoafriških regij; |
| --- | --- |

L.

ker tudi breme dolga ogroža splošno stabilnost držav Sahela in zahodnoafriških regij;

| M. | ker se je zmogljivost za obravnavanje varnostnih izzivov zaradi pandemije COVID-19 še oslabila; |
| --- | --- |

M.

ker se je zmogljivost za obravnavanje varnostnih izzivov zaradi pandemije COVID-19 še oslabila;

| N. | ker utrjevanje demokracije v zahodni Afriki in Sahelu dodatno spodkopavajo vojaški udari, nedemokratične ustavne spremembe, zatiranje ljudskih protestov, omejevanje svobode zbiranja, izražanja in tiska ter omejevanje opozicijskih strank in politikov; |
| --- | --- |

N.

ker utrjevanje demokracije v zahodni Afriki in Sahelu dodatno spodkopavajo vojaški udari, nedemokratične ustavne spremembe, zatiranje ljudskih protestov, omejevanje svobode zbiranja, izražanja in tiska ter omejevanje opozicijskih strank in politikov;

| O. | ker utrjevanje demokracije v zahodni Afriki in Sahelu poleg varnostnih groženj ogrožajo tudi korupcija, zatiranje ljudskih protestov in zbiranja, omejevanje svobode izražanja in tiska, omejevanje opozicijskih strank in politikov, nespoštovanje omejitev predsedniškega mandata in drugih ustavnih določb ter izzivi glede zmogljivosti pri zagotavljanju vključujočih in preglednih volitev za razseljeno prebivalstvo; |
| --- | --- |

O.

ker utrjevanje demokracije v zahodni Afriki in Sahelu poleg varnostnih groženj ogrožajo tudi korupcija, zatiranje ljudskih protestov in zbiranja, omejevanje svobode izražanja in tiska, omejevanje opozicijskih strank in politikov, nespoštovanje omejitev predsedniškega mandata in drugih ustavnih določb ter izzivi glede zmogljivosti pri zagotavljanju vključujočih in preglednih volitev za razseljeno prebivalstvo;

| P. | ker so EU, Afriška unija, ECOWAS in druge mednarodne organizacije v zadnjih 20 letih napotile misije za opazovanje volitev v zahodnoafriške in sahelske države; ker so bila objavljena izčrpna poročila z vsebinskimi priporočili za reforme, od katerih so bila upoštevana le nekatera; |
| --- | --- |

P.

ker so EU, Afriška unija, ECOWAS in druge mednarodne organizacije v zadnjih 20 letih napotile misije za opazovanje volitev v zahodnoafriške in sahelske države; ker so bila objavljena izčrpna poročila z vsebinskimi priporočili za reforme, od katerih so bila upoštevana le nekatera;

| Q. | ker so po indeksu zaznave korupcije za leto 2021 stopnje korupcije v Zahodni Afriki zelo različne, pri čemer so Zelenortski otoki in Senegal med najuspešnejšimi državami pri protikorupcijskih reformah, Liberija, Mali in Nigerija pa med najslabšimi; |
| --- | --- |

Q.

ker so po indeksu zaznave korupcije za leto 2021 stopnje korupcije v Zahodni Afriki zelo različne, pri čemer so Zelenortski otoki in Senegal med najuspešnejšimi državami pri protikorupcijskih reformah, Liberija, Mali in Nigerija pa med najslabšimi;

| R. | ker so vse večji varnostni izzivi in nezadovoljstvo javnosti z vladami in mednarodno skupnostjo privedli do številnih javnih demonstracij, v katerih je pozvala k nadaljnjim vladnim reformam in izboljšanju varnostnih razmer; ker so obtožbe o korupciji in nepotizmu zoper regionalne vladne organe že dolgo prisotne in so povzročile, da zaupanje v vlade in njihove institucije ter zadovoljstvo z njimi stalno upadata; |
| --- | --- |

R.

ker so vse večji varnostni izzivi in nezadovoljstvo javnosti z vladami in mednarodno skupnostjo privedli do številnih javnih demonstracij, v katerih je pozvala k nadaljnjim vladnim reformam in izboljšanju varnostnih razmer; ker so obtožbe o korupciji in nepotizmu zoper regionalne vladne organe že dolgo prisotne in so povzročile, da zaupanje v vlade in njihove institucije ter zadovoljstvo z njimi stalno upadata;

| S. | ker je splošno stanje na področju demokracije in varnostnega sodelovanja v Sahelu zelo nazadovalo, ko sta vojski v Maliju in Burkini Faso strmoglavili vladi – v Maliju najprej avgusta 2020 in ponovno maja 2021, ko je vojska strmoglavila isto vlado, ki jo je sama nastavila, v Burkini Faso pa je vojska državni udar izvedla januarja 2022; ker to dogajanje odseva globoko zakoreninjeno krizo v regiji; |
| --- | --- |

S.

ker je splošno stanje na področju demokracije in varnostnega sodelovanja v Sahelu zelo nazadovalo, ko sta vojski v Maliju in Burkini Faso strmoglavili vladi – v Maliju najprej avgusta 2020 in ponovno maja 2021, ko je vojska strmoglavila isto vlado, ki jo je sama nastavila, v Burkini Faso pa je vojska državni udar izvedla januarja 2022; ker to dogajanje odseva globoko zakoreninjeno krizo v regiji;

| T. | ker sta ECOWAS in Afriška unija že večkrat organizirali izmenjave in obiske Malija in Burkine Faso, katerih namen je bila mediacija in iskanje kompromisov med različnimi akterji; ker je skupnost ECOWAS že velikokrat poudarila, kako pomembno je, da se določi jasen časovni načrt za vrnitev k demokratičnim procesom, vključno s čimprejšnjim datumom demokratičnih volitev; |
| --- | --- |

T.

ker sta ECOWAS in Afriška unija že večkrat organizirali izmenjave in obiske Malija in Burkine Faso, katerih namen je bila mediacija in iskanje kompromisov med različnimi akterji; ker je skupnost ECOWAS že velikokrat poudarila, kako pomembno je, da se določi jasen časovni načrt za vrnitev k demokratičnim procesom, vključno s čimprejšnjim datumom demokratičnih volitev;

| U. | ker bo Gvineja po državnem udaru septembra 2021 in aretaciji predsednika Alphe Condéja, ki je bil nedavno izpuščen, ostala izključena iz skupnosti ECOWAS, dokler ne bo ponovno vzpostavljen ustavni red; ker bil vojaški oblasti določen rok 25. april 2022, da predloži podrobnosti o prehodnem načrtu; ker je ta na ta datum zahtevala nov rok za predložitev časovnega razporeda za prehod; |
| --- | --- |

U.

ker bo Gvineja po državnem udaru septembra 2021 in aretaciji predsednika Alphe Condéja, ki je bil nedavno izpuščen, ostala izključena iz skupnosti ECOWAS, dokler ne bo ponovno vzpostavljen ustavni red; ker bil vojaški oblasti določen rok 25. april 2022, da predloži podrobnosti o prehodnem načrtu; ker je ta na ta datum zahtevala nov rok za predložitev časovnega razporeda za prehod;

| V. | ker je spoštovanje nacionalnega ustavnega reda in pravne države nujna sestavina zagotavljanja miru in stabilnosti kot tudi boja proti terorizmu in zagotavljanja vojaške varnosti; ker je spoštovanje demokratičnih načel, vključno z organizacijo preglednih in vključujočih volitev, temeljnega pomena, da bi vladam zagotovili široka javna pooblastila; ker državljani podpirajo pristne demokratične procese in si prizadevajo za pravično udeležbo v njih; |
| --- | --- |

V.

ker je spoštovanje nacionalnega ustavnega reda in pravne države nujna sestavina zagotavljanja miru in stabilnosti kot tudi boja proti terorizmu in zagotavljanja vojaške varnosti; ker je spoštovanje demokratičnih načel, vključno z organizacijo preglednih in vključujočih volitev, temeljnega pomena, da bi vladam zagotovili široka javna pooblastila; ker državljani podpirajo pristne demokratične procese in si prizadevajo za pravično udeležbo v njih;

| W. | ker je sodelovanje nacionalnih parlamentov pri odločanju o varnostnih vprašanjih bistveno za razvoj dolgotrajne varnosti in družbene stabilnosti; |
| --- | --- |

W.

ker je sodelovanje nacionalnih parlamentov pri odločanju o varnostnih vprašanjih bistveno za razvoj dolgotrajne varnosti in družbene stabilnosti;

| X. | ker se varnost, razvoj in varstvo temeljnih človekovih pravic vzajemno krepijo in so potrebni za vzpostavitev trajnega miru; |
| --- | --- |

X.

ker se varnost, razvoj in varstvo temeljnih človekovih pravic vzajemno krepijo in so potrebni za vzpostavitev trajnega miru;

| Y. | ker sta krčenje prostora za organizacije civilne družbe in omejevanje svobode tiska v nekaterih državah Zahodne Afrike in Sahela resen izziv za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice; |
| --- | --- |

Y.

ker sta krčenje prostora za organizacije civilne družbe in omejevanje svobode tiska v nekaterih državah Zahodne Afrike in Sahela resen izziv za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice;

| Z. | ker je Evropska unija zavezana podpiranju varnosti in razvoja zahodne Afrike in Sahela s političnimi, diplomatskimi in humanitarnimi partnerstvi, med drugim s tehnično podporo za reformo varnostnega sektorja, vojaško in policijsko usposabljanje, volilne procese in odgovornost ter krepitvijo civilne družbe; |
| --- | --- |

Z.

ker je Evropska unija zavezana podpiranju varnosti in razvoja zahodne Afrike in Sahela s političnimi, diplomatskimi in humanitarnimi partnerstvi, med drugim s tehnično podporo za reformo varnostnega sektorja, vojaško in policijsko usposabljanje, volilne procese in odgovornost ter krepitvijo civilne družbe;

| AA. | ker je Afriška unija tesna partnerica EU pri prizadevanjih za mir in stabilnost; ker se cilji regionalnih varnostnih akterjev, vključno z ECOWAS in afriškimi silami v pripravljenosti v okviru Afriške unije, prekrivajo z interesom EU, da pomaga državam v težavah pri zagotavljanju miru in blaginje; ker so se voditelji EU in Afriške unije dogovorili, da bodo okrepili sodelovanje na področju miru in varnosti na afriški celini; ker sta Memorandum o soglasju med Afriško unijo in EU o miru, varnosti in upravljanju ter evropski mirovni instrument namenjena boju proti nestabilnosti, radikalizaciji, nasilnemu ekstremizmu in terorizmu ter celotnemu konfliktnemu ciklu s celostnim pristopom; |
| --- | --- |

AA.

ker je Afriška unija tesna partnerica EU pri prizadevanjih za mir in stabilnost; ker se cilji regionalnih varnostnih akterjev, vključno z ECOWAS in afriškimi silami v pripravljenosti v okviru Afriške unije, prekrivajo z interesom EU, da pomaga državam v težavah pri zagotavljanju miru in blaginje; ker so se voditelji EU in Afriške unije dogovorili, da bodo okrepili sodelovanje na področju miru in varnosti na afriški celini; ker sta Memorandum o soglasju med Afriško unijo in EU o miru, varnosti in upravljanju ter evropski mirovni instrument namenjena boju proti nestabilnosti, radikalizaciji, nasilnemu ekstremizmu in terorizmu ter celotnemu konfliktnemu ciklu s celostnim pristopom;

| AB. | ker skupina G5 Sahel, ki jo podpirata EU in Afriška unija, zagotavlja varnost in regionalni razvoj v prizadevanjih za boj proti terorizmu in zagotovitev stabilnosti na območju Sahela; ker se skupina G5 Sahel sooča z izzivi pri dokazovanju napredka in ohranjanju javne podpore; ker so dejavnosti za preprečevanje konfliktov, mediacijo, dialog in spravo, ki jih financira EU, še vedno omejene; |
| --- | --- |

AB.

ker skupina G5 Sahel, ki jo podpirata EU in Afriška unija, zagotavlja varnost in regionalni razvoj v prizadevanjih za boj proti terorizmu in zagotovitev stabilnosti na območju Sahela; ker se skupina G5 Sahel sooča z izzivi pri dokazovanju napredka in ohranjanju javne podpore; ker so dejavnosti za preprečevanje konfliktov, mediacijo, dialog in spravo, ki jih financira EU, še vedno omejene;

| AC. | ker vsa dosedanja prizadevanja mednarodne skupnosti vsebujejo zelo močne elemente demokratičnih reform in reform varnostnega sektorja; ker večina držav v regiji trpi zaradi premajhne zmogljivosti države, da bi učinkovito izvajala prepotrebne reforme; |
| --- | --- |

AC.

ker vsa dosedanja prizadevanja mednarodne skupnosti vsebujejo zelo močne elemente demokratičnih reform in reform varnostnega sektorja; ker večina držav v regiji trpi zaradi premajhne zmogljivosti države, da bi učinkovito izvajala prepotrebne reforme;

| AD. | ker prisotnost tujih zasebnih vojaških in varnostnih družb v zahodni Afriki še naprej destabilizira varnostno in politično okolje v tej regiji; ker je v Maliju prisotna pooblaščena skupina plačancev ruske vlade, tako imenovana družba Wagner Group, odkar jo je konec leta 2021 povabila vojaška hunta; ker družba Wagner Group domnevno uporablja rusko vojaško infrastrukturo, rusko obrambno ministrstvo pa sodeluje pri njenem financiranju, novačenju in usposabljanju ter zaščiti njenih operativcev; ker je ta družba obtožena hudih kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

AD.

ker prisotnost tujih zasebnih vojaških in varnostnih družb v zahodni Afriki še naprej destabilizira varnostno in politično okolje v tej regiji; ker je v Maliju prisotna pooblaščena skupina plačancev ruske vlade, tako imenovana družba Wagner Group, odkar jo je konec leta 2021 povabila vojaška hunta; ker družba Wagner Group domnevno uporablja rusko vojaško infrastrukturo, rusko obrambno ministrstvo pa sodeluje pri njenem financiranju, novačenju in usposabljanju ter zaščiti njenih operativcev; ker je ta družba obtožena hudih kršitev človekovih pravic;

| AE. | ker so strokovnjaki OZN skupaj ugotovili, da je družba Wagner Group v Srednjeafriški republiki grobo in sistematično kršila človekove pravice, vključno z množičnimi usmrtitvami po hitrem postopku, samovoljnimi pridržanji, spolnim nasiljem, plenjenjem, prisilnimi izginotji in mučenjem med zaslišanji; |
| --- | --- |

AE.

ker so strokovnjaki OZN skupaj ugotovili, da je družba Wagner Group v Srednjeafriški republiki grobo in sistematično kršila človekove pravice, vključno z množičnimi usmrtitvami po hitrem postopku, samovoljnimi pridržanji, spolnim nasiljem, plenjenjem, prisilnimi izginotji in mučenjem med zaslišanji;

| AF. | ker Rusija že nekaj časa po vsem Sahelu dejavno širi dezinformacije, s katerimi želi delegitimizirati evropske pobude, namenjene zagotavljanju stabilnosti in varnosti za pomoč tej regiji; |
| --- | --- |

AF.

ker Rusija že nekaj časa po vsem Sahelu dejavno širi dezinformacije, s katerimi želi delegitimizirati evropske pobude, namenjene zagotavljanju stabilnosti in varnosti za pomoč tej regiji;

| AG. | ker so bile EU in njene misije skupne varnostne in obrambne politike predmet dezinformacijskih kampanj in jim je treba nujno zagotoviti sredstva za učinkovito strateško komuniciranje; ker so dezinformacije privedle celo do lažnih obtožb francoske vojske za množične poboje na območju Gossija v Maliju, čeprav dokazi kažejo, da so Malijci in tujci, osumljeni članstva v družbi Wagner Group, odgovorni za grozljive in zavajajoče izmišljotine; |
| --- | --- |

AG.

ker so bile EU in njene misije skupne varnostne in obrambne politike predmet dezinformacijskih kampanj in jim je treba nujno zagotoviti sredstva za učinkovito strateško komuniciranje; ker so dezinformacije privedle celo do lažnih obtožb francoske vojske za množične poboje na območju Gossija v Maliju, čeprav dokazi kažejo, da so Malijci in tujci, osumljeni članstva v družbi Wagner Group, odgovorni za grozljive in zavajajoče izmišljotine;

| AH. | ker so mednarodni akterji zaradi številnih ovir, ki jih je postavila malijska prehodna oblast, ugotovili, da pogoji za nadaljevanje vojaških dejavnosti v Maliju niso več izpolnjeni; |
| --- | --- |

AH.

ker so mednarodni akterji zaradi številnih ovir, ki jih je postavila malijska prehodna oblast, ugotovili, da pogoji za nadaljevanje vojaških dejavnosti v Maliju niso več izpolnjeni;

| AI. | ker so se evropski in mednarodni akterji na prošnjo afriških partnerjev dogovorili, da bodo še naprej skupaj ukrepali proti terorizmu na območju Sahela, tudi v Nigru in v Gvinejskem zalivu, ter so z njimi začeli politična in vojaška posvetovanja, da bi do junija 2022 določili pogoje za tako skupno ukrepanje; |
| --- | --- |

AI.

ker so se evropski in mednarodni akterji na prošnjo afriških partnerjev dogovorili, da bodo še naprej skupaj ukrepali proti terorizmu na območju Sahela, tudi v Nigru in v Gvinejskem zalivu, ter so z njimi začeli politična in vojaška posvetovanja, da bi do junija 2022 določili pogoje za tako skupno ukrepanje;

| AJ. | ker so razmere v Sahelu tesno povezane z razmerami v Gvinejskem zalivu; ker piratstvo še vedno ogroža varnost v tem zalivu; ker je Svet za dve leti podaljšal izvajanje koordinirane prisotnosti na morju v Gvinejskem zalivu; |
| --- | --- |

AJ.

ker so razmere v Sahelu tesno povezane z razmerami v Gvinejskem zalivu; ker piratstvo še vedno ogroža varnost v tem zalivu; ker je Svet za dve leti podaljšal izvajanje koordinirane prisotnosti na morju v Gvinejskem zalivu;

| 1. | odločno obsoja nasilje in smrtne žrtve v zahodni Afriki in na območju Sahela, vključno z zlorabami, storjenimi v okviru vojaških operacij, ter izraža zaskrbljenost zaradi vse večje nestabilnosti v Sahelu, ki ogroža varnost in stabilnost zadevnih držav in ima hude regionalne in mednarodne posledice; izraža solidarnost in sožalje družinam vseh žrtev terorističnih napadov v tej regiji; znova izraža odločno podporo prebivalcem zahodne in sahelske Afrike ter njihovi težnji k miru, človekovim pravicam, varnosti, stabilnosti, gospodarskemu razvoju ter družbenemu in demokratičnemu napredku; izraža priznanje lokalnim in mednarodnim akterjem, ki si neutrudno prizadevajo za mir in napredek v tej regiji; se zaveda, da varnostne razmere v Sahelu še vedno prinašajo velike izzive in da številni civilisti trpijo zaradi premajhne varnosti ali so žrtve terorističnih napadov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je za celovit odziv na izzive zahodne Afrike in Sahela treba uskladiti varnostno, podnebno, razvojno in trgovinsko politiko; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi stanja demokracije na območju Sahela in nedavnih državnih udarov v tej regiji; poziva vse tiste, ki so državne udare izvedli, naj jasno omejijo obdobja politične tranzicije, hitro znova vzpostavijo ustavni red, pravno državo in civilno vlado ter omogočijo organizacijo transparentnih in vključujočih volitev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | znova odločno poudarja, da bodo za vsakršno dolgoročno varnostno in politično sodelovanje z akterji EU potrebni realistični načrti za vrnitev k demokraciji z jasnimi in merljivimi mejniki; opozarja, da bo brez takšnih načrtov prihodnje sodelovanje z akterji EU vprašljivo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da državni udari spodkopavajo prizadevanja za pravno državo in demokratično legitimnost vladnih ukrepov; opozarja, da morajo pristni demokratični prehodi in reforme potekati pod civilnim vodstvom ter omogočati polno in dejavno sodelovanje organizacij civilne družbe, žensk, mladih in opozicijskih strank; poziva oblasti v zahodni in sahelski Afriki, naj spoštujejo in varujejo svobodo medijev ter svobodo zbiranja, združevanja in izražanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da so v celotni regiji potrebni pristni narodni dialogi, v katerih bodo sodelovali vsi sektorji civilne družbe, da bi začrtali jasno vizijo demokracije v prihodnosti, tudi konkretne cilje, o katerih se bodo dogovorili in jih sprejeli različni nevojaški in nedržavni akterji; poziva mednarodno skupnost, naj pomaga ta dialog izvesti in se ponudi v posredniški vlogi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je enotnost najboljši način za spopadanje s številnimi izzivi, s katerimi se sooča regija; zato podpira ukrepe, ki jih je napovedala Afriška unija, in ukrepe skupnosti ECOWAS za zaščito demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva vojaško vodstvo vseh držav Sahela, naj izpolni svoje mednarodne zaveze, med drugim v celoti spoštuje človekove pravice; podpira skupnost ECOWAS, ki želi pripraviti načrt za reformo in odgovornost na področju človekovih pravic, da bi v sklopu celovitih prizadevanj za reševanje kriz v regiji preprečila nadaljnje kršitve; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da instrument NDICI – Globalna Evropa ne podpira financiranja nekaterih operacij, povezanih z vojaškim sektorjem ali sektorjem državne varnosti, pa tudi ne operacij, ki bi lahko povzročile kršitve človekovih pravic v partnerskih državah; se zaveda številnih izzivov, s katerimi se soočata območji Sahela in Sahare, kot so podnebne spremembe, gospodarske krize in teroristični napadi; poziva Evropo, naj pokaže večjo solidarnost, tako da politično in vojaško podpre regijo, med drugim z evropskim mirovnim instrumentom, z usposabljanjem o orožju, ki bi zadostovalo za obrambo, ter razvojem in spoštovanjem človekovih pravic; poziva vse države članice EU, naj izpolnijo svoje obveznosti na področju človekovih pravic in naj ne prodajajo orožja, ki bi lahko podžgalo kršitve človekovih pravic v zahodni in sahelski Afriki; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja, da lahko mladi Afričani pomembno prispevajo k uspešni prihodnosti regije; poziva k tesnejšemu vključevanju in dejavni udeležbi žensk pri demokratičnem odločanju na vseh ravneh, pa tudi pri gradnji miru in spravi; obsoja spolno nasilje in ustrahovanje vseh oblik v konfliktnih razmerah; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je vse hujša revščina socialno-ekonomska podlaga za nastanek kriminalnih in terorističnih skupin; poudarja, da je nerazpoložljivost ključnih javnih storitev za prebivalstvo, kot so voda, komunala, zdravstvo in izobraževanje, socialno-ekonomski vzrok za razvoj terorizma; poudarja, da je izobraževanje nujno potrebno za gospodarsko rast, demokratično družbo in preprečevanje ekstremizma; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da imajo državni parlamenti pomembno vlogo pri stabilnosti in demokratizaciji; poziva države skupnosti ECOWAS, naj k odločanju o varnostnih zadevah pritegnejo državne in regionalne demokratične organe; meni, da bi bilo treba o vsakem takem ukrepu EU razpravljati v parlamentu zadevne države; poziva EU in države skupnosti ECOWAS, naj bolje usklajujejo pomoč za varnost, razvoj, humanitarno ukrepe in demokracijo, da bi zagotovile celosten pristop k miru in varnosti za trajen trajnostni razvoj v regiji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja na pomemben prispevek EU in držav članic k razvojnemu sodelovanju in humanitarni pomoči ter pozdravlja podporo zavezništva za Sahel pri razvojnih prizadevanjih pod vodstvom vlad v skupini G5 Sahel; poziva k popolni operacionalizaciji skupine G5 Sahel in tesnemu sodelovanju držav članic EU z njo, in sicer prek gradnje finančnih zmogljivosti, izmenjave vojaške opreme in učinkovitega usposabljanja za vojaške in civilne operacije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bo treba za izboljšanje varnostnih razmer v regiji obravnavati temeljne vzroke za nasilje in konflikte, vključno z revščino, podnebnimi spremembami, razseljevanjem ter slabim dostopom do izobraževanja in priložnosti, ki jih je pandemija covida-19 še zaostrila; se zaveda, da so glavni vzroki nasilnega ekstremizma in terorizma kompleksni; poudarja, da je treba oživiti gospodarstvo v regiji, spodbuditi zaposlovanje in postaviti temelje za trajnosten dolgoročni razvoj; poziva EU, naj svoje naložbe in razvojno sodelovanje prilagodi tako, da bo prispevalo k odpravljanju temeljnih vzrokov terorizma in negotovosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je zelo zaskrbljen zaradi hudega poslabšanja prehranske varnosti v zahodni in sahelski Afriki, kjer je zaradi vse večje ranljivosti kmetijskih prehranskih sistemov in dobavnih verig prizadetih več deset milijonov ljudi; poudarja, da sta zahodna Afrika in Sahel odvisna od dobave pšenice iz Ukrajine; je močno zaskrbljen zaradi hudih kratko- in srednjeročnih posledic za zanesljivo preskrbo s hrano v zahodni Afriki in Sahelu, ki jih je prinesla neizzvana ruska vojna proti Ukrajini, pa tudi zato, ker bi ta vojna lahko povzročila novo in hudo lakoto ter prehransko krizo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | priznava pravico zahodnoafriške in sahelske regije do prehranske neodvisnosti, s čimer bo poskrbela za prehransko varnost in zmanjšala revščino, pri tem pa naj posebno pozornost nameni ženskam in družinskim kmetijam, da bi omogočili preskrbo s cenovno in splošno dostopno hrano; |
| --- | --- |

16.

| 17. | priznava, da je EU vodilna svetovna donatorka humanitarne in razvojne pomoči; poziva EU in njene države članice, naj povečajo finančno podporo in humanitarno pomoč in tako zadostijo nujnim potrebam prizadetega prebivalstva; obžaluje, da več držav članic EU ni doseglo cilja, da bi 0,7 % svojega bruto nacionalnega dohodka namenile uradni razvojni pomoči; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da kako pomembno je omogočiti prost dostop do humanitarne pomoči in osnovnih storitev na konfliktnih območjih, tudi za tiste, ki živijo na ozemljih, ki niso pod nadzorom vlade; opozarja, da morajo vse strani spoštovati mednarodno humanitarno pravo, da bi se preprečilo preusmerjanje humanitarne pomoči; poudarja, kako pomembno je, da je dostava humanitarne pomoči razumljena kot nevtralna in nepristranska ter da se zagotovi varnost humanitarnih delavcev; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja napredek nekaterih držav v boju proti korupciji; poziva afriške države in države EU, naj se borijo proti vsem oblikam korupcije; poudarja povezavo med korupcijo in okoljskim kriminalom, ki vse bolj ogrožata doseganje ciljev trajnostnega razvoja; ugotavlja, da je odpravljanje nestabilnosti v regiji pogoj, da se izboljša svetovna varnost in zagotovi napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja; poziva EU in njene države članice, naj protikorupcijsko politiko izvajajo s hitrejšo gradnjo zmogljivosti v boju proti kaznivim dejanjem, ki jih EU, Interpol in program Združenih narodov za okolje priznavajo kot kazniva dejanja zoper okolje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, da so podnebne spremembe vse pomembnejši dejavnik regionalne stabilnosti v zahodni Afriki in Sahelu; poziva zahodnoafriške in sahelske države, naj sodelujejo z državami članicami EU pri odpravljanju negativnih posledic podnebnih sprememb, ki vplivajo na varnost in stabilnost v regiji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja, da so za boj proti terorizmu in reševanje domačih izzivov potrebne močne institucije; poudarja, da je treba ponovno opredeliti strategijo za boj proti terorizmu in nasilnemu ekstremizmu v prizadetih regijah v skladu z mednarodnimi standardi, ter poziva, naj vsi storilci teh dejanj odgovarjajo in stopijo pred sodišče; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva nacionalne organe v regiji, naj dekriminalizirajo spolne odnose med istospolnimi osebami in zagotovijo pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; poudarja, da morajo biti osebe, ki bežijo pred preganjanjem, ker so lezbijke, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci, upravičene do mednarodne zaščite v EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja zavezanost EU, da bo še naprej delovala v tej regiji in ponujala politično, tehnično in finančno podporo, zlasti za reforme varnostnega sektorja, vojaško usposabljanje ter podporo za zaščito in gradnjo civilne družbe, saj je to bistveno za spopadanje z varnostnimi grožnjami; poziva skupnost ECOWAS in države članice EU, naj učinkovito izvajajo memorandum o soglasju o miru, varnosti in upravljanju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da si s humanitarno in razvojno pomočjo prizadevajo preprečiti trpljenje civilnega prebivalstva in izboljšati osnovne življenjske razmere; želi spomniti, da je trajnostni razvoj v Afriki mogoč le s kombinacijo človeškega kapitala in zunanje razvojne podpore; opozarja, da migracije ne bi smele povzročiti bega možganov; poziva Komisijo in države članice, naj usklajeno s svojimi mednarodnimi partnerji in ustreznimi mednarodnimi institucijami nujno ocenijo vsa sredstva, ki so na voljo, da se preprečijo zamude afriških držav pri odplačevanju dolgov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izraža podporo prizadevanjem Združenih narodov in Evropske unije ter regionalnim prizadevanjem v zahodni Afriki in Sahelu za ohranjanje miru, vojaško usposabljanje in tehnično pomoč, zlasti z misijami EU za usposabljanje in krepitev zmogljivosti ter pobudami skupnosti ECOWAS in Afriške unije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je globoko zaskrbljen zaradi številnih primerov hudih kršitev človekovih pravic, ki so jih zagrešile malijske varnostne sile in o čemer poroča večdimenzionalna integrirana stabilizacijska misija OZN v Maliju, te kršitve pa bi lahko po humanitarnem pravu pomenile vojna hudodelstva; je seznanjen z odločitvijo podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, da začasno prekine del usposabljanja, ki ga za malijske oborožene sile in narodno gardo izvajata misija EU za usposabljanje v Maliju in misija EU za krepitev zmogljivosti v Maliju, ter poziva k prekinitvi druge pomoči EU za malijski varnostni sektor, dokler ne bodo vsa kazniva dejanja obravnavana na sodišču; |
| --- | --- |

26.

| 27. | priznava, da nekatere mednarodne misije niso dosegle glavnega cilja, namreč vzpostavitve trajnega miru v regiji, in da je zato potreben razmislek o mandatih in vlogah mednarodnih misij in politik; poudarja, da bi bilo treba pri reviziji mandata in zavez EU doseči, da bo sodelovanje z zahodnoafriškimi in sahelskimi državami postalo bolj preventivno; poziva države skupnosti ECOWAS in EU, naj skupaj razvijejo nov pristop k reformi varnostnega sektorja in varnostni pomoči; |
| --- | --- |

27.

| 28. | obsoja dezinformacije o EU in njenih misijah skupne varnostne in obrambne politike; poziva EU, naj se opremi z vsemi potrebnimi sredstvi za učinkovitejše strateško komuniciranje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da lahko evropska ali mednarodna podpora samo dopolni državna in regionalna prizadevanja; opozarja, da morajo države gostiteljice ostati odgovorne za vse pobude, ki se izvajajo na njihovem ozemlju; opozarja, da mora zato tudi politično in družbeno vodstvo te pobude podpirati, da bodo uspešne; |
| --- | --- |

29.

| 30. | priznava, da je bil kljub nenehnim varnostnim izzivom dosežen napredek v boju proti oboroženim islamističnim skupinam; znova poudarja, da se je treba proti teroristični propagandi in novačenju boriti v okviru širših strategij proti dovzetnosti za terorizem in novačenje; ob tem poudarja, da je treba spodbujati prebege iz nasilnih ekstremističnih skupin in si bolj prizadevati za deradikalizacijo in ponovno vključevanje nekdanjih borcev v družbo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ostro obsoja odločitev malijske vlade, da ovira sodelovanje z evropskimi akterji, kar je med drugim izrazila, ko je 2. maja 2022 obsodila dva ključna sporazuma, in sicer sporazum o statusu sil, ki določa pravni okvir za prisotnost francoskih sil Barkhane in evropskih sil Takuba v Maliju, ter pogodbo o obrambnem sodelovanju med Malijem in Francijo iz leta 2014; ostro obsoja zahtevo Malija iz januarja 2022 za odhod danskega in francoskega kontingenta z njegovega ozemlja ter zavrnitev izdaje dovoljenja za letenje nemškemu letalu v malijskem zračnem prostoru; |
| --- | --- |

31.

| 32. | obsoja vse večjo aktivnost ruske družbe Wagner Group, ki jo podpira Kremelj, v Sahelu; je trdno prepričan, da delovanje družbe Wagner Group v zahodni Afriki ne prispeva k miru, varnosti in stabilnosti v regiji in je tudi nezdružljivo z varnostnim in obrambnim sodelovanjem z EU; poziva vse države, naj preučijo rezultate te družbe, zlasti v Srednjeafriški republiki; je zelo zaskrbljen, ker redno prihajajo poročila o tem, da ta družba pogosto krši človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo; odločno obsoja zločine, ki so jih v zahodni Afriki in Sahelu zagrešili družba Wagner Group ter druga zasebna vojaška in varnostna podjetja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva vse države, ki sodelujejo z družbo Wagner Group ali o tem razmišljajo, naj upoštevajo dogodke v Ukrajini, kjer ruski režim vodi brutalno in nečloveško vojno ter očitno krši mednarodno pravo; poziva vse države, naj si ne delajo več utvar glede končnih ciljev ruskega delovanja na svojem ozemlju in priznajo, da se Rusija in njena družba Wagner Group osredotočata le na svoje interese in bosta po potrebi uporabili silo, kot se je izkazalo v Ukrajini in drugod, kjer civilno prebivalstvo plačuje visoko ceno; |
| --- | --- |

33.

| 34. | želi spomniti, da so varnostne razmere v Sahelu, obalnih državah zahodne Afrike in Magrebu med seboj tesno povezane; poziva k oceni pomanjkljivosti, zaradi katerih misije EU za usposabljanje niso mogle služiti svojemu namenu, in sicer da bi ustrezno usposobile oborožene sile v partnerskih državah za boj proti džihadizmu; poziva, naj se naslednje misije EU za usposabljanje izvedejo tako, da se bodo te resne pomanjkljivosti odpravile; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponovno poudarja, da bi bilo treba po selitvi operacije Barkhane v Niger ugotoviti, kaj je šlo narobe, in se iz tega nečesa naučiti, da bi se pri odzivanju bolj osredotočili na preprečevanje in celovitejši pristop k upravljanju, varnosti in razvojni pomoči; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da bi morala mednarodna skupnost poglobiti gospodarsko in politično sodelovanje s tistimi državami, ki so se pripravljene reformirati in doseči rezultate ter tako postati regionalne vzornice, ki lahko odigrajo vlogo pri stabilizaciji celotne regije; pozdravlja prizadevanja nekaterih držav za demokratizacijo; poudarja, da lahko regionalne zgodbe o uspehu, na primer v obalni regiji zahodne Afrike, prispevajo k stabilizaciji celotne regije, zato meni, da je treba takšne pozitivne primere še naprej spodbujati in podpirati; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ponovno poudarja, da sta zaščita in varnost civilistov ena od ključnih nalog vsake vlade in da bi bilo treba v ta namen sprejeti dodatne ukrepe; predlaga, da bi ti ukrepi vključevali neoborožene metode civilne zaščite, ki so jih Združeni narodi v konfliktnih situacijah že uspešno uvedli; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zlasti ugotavlja, da je pomembno oblikovati varnostne strategije, v katere bodo smiselno vključene ženske, ki sta jih nesorazmerno prizadela negotovost in nasilje, ter mladi, katerih prihodnost bo, tako kot prihodnost regije, odvisna od dostopa do izobraževanja in zaposlitve kot sredstva za ohranjanje mirnega razvoja in odvračanje novačenja v džihad; poziva države v tej regiji in mednarodno skupnost, naj se še naprej zavzemajo za izvajanje resolucije varnostnega sveta OZN št. 2250(2015) o mladih, miru in varnosti, ter ponovno izraža podporo uresničevanju agende OZN za ženske, mir in varnost v Sahelu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja sklep Sveta o podaljšanju in okrepitvi izvajanja koncepta koordinirane prisotnosti na morju v Gvinejskem zalivu; poziva ga, naj razmisli o okrepitvi tega koncepta z zračnimi sredstvi; poziva k večji vključenosti in sodelovanju z obalnimi državami Gvinejskega zaliva prek instrumenta NDICI – Globalna Evropa in evropskega mirovnega instrumenta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja vlogo, ki jo imajo misije za opazovanje volitev pri podpiranju in krepitvi demokratičnega procesa; opozarja, da so države članice EU in države zahodne Afrike in Sahela povabile uradne opazovalne misije, ter poziva vlade zahodnoafriških in sahelskih držav, naj to še naprej počnejo kot del organizacije preglednih, vključujočih in resnično konkurenčnih volitev; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, svetu AKP-EU, svetu ministrov držav AKP, članicam Afriške unije ter sekretariatom skupnosti ECOWAS, pobude iz Akre in skupine G5 Sahel. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  UL C 385, 22.9.2021, str. 24.

(2)  UL C 494, 8.12.2021, str. 80.

(3)  UL C 15, 12.1.2022, str. 166.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0482.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0040.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0039.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0052.

(8)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(9)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

(10)  UL L 209, 14.6.2021, str. 1.

(11)  UL L 54 I, 26.2.2020, str. 9.

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/147 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/147

---

P9_TA(2022)0204

Tekoča zaslišanja v skladu s členom 7(1) PEU v primeru Poljske in Madžarske

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) PEU v primeru Poljske in Madžarske (2022/2647(RSP))

(2022/C 465/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 7(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 7(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju Listine EU o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine EU o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o predlogu, s katerim se Svet poziva, naj v skladu s členom 7(1) PEU ugotovi obstoj očitnega tveganja, da bi Madžarska lahko huje kršila temeljne vrednote Unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o predlogu, s katerim se Svet poziva, naj v skladu s členom 7(1) PEU ugotovi obstoj očitnega tveganja, da bi Madžarska lahko huje kršila temeljne vrednote Unije (1),

| — | ob upoštevanju obrazloženega predloga Komisije z dne 20. decembra 2017 v skladu s členom 7(1) PEU v zvezi s pravno državo na Poljskem: predlog sklepa Sveta o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega predloga Komisije z dne 20. decembra 2017 v skladu s členom 7(1) PEU v zvezi s pravno državo na Poljskem: predlog sklepa Sveta o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski (COM(2017)0835),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2018 o sklepu Komisije o uporabi člena 7(1) PEU glede razmer na Poljskem (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2018 o sklepu Komisije o uporabi člena 7(1) PEU glede razmer na Poljskem (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) PEU, primer Poljske in Madžarske (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) PEU, primer Poljske in Madžarske (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o predlogu sklepa Sveta o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o predlogu sklepa Sveta o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski (4),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji – letno poročilo za leti 2018 in 2019 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji – letno poročilo za leti 2018 in 2019 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o poročilu Komisije o stanju pravne države za leto 2020 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o poročilu Komisije o stanju pravne države za leto 2020 (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2021 o kršitvah prava EU in pravic oseb LGBTIQ na Madžarskem zaradi pravnih sprememb, ki jih je sprejel madžarski parlament (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2021 o kršitvah prava EU in pravic oseb LGBTIQ na Madžarskem zaradi pravnih sprememb, ki jih je sprejel madžarski parlament (9),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 16. septembra 2021 o medijski svobodi in slabšanju stanja pravne države na Poljskem (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 16. septembra 2021 o medijski svobodi in slabšanju stanja pravne države na Poljskem (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2021 o krizi pravne države na Poljskem in primarnosti prava EU (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2021 o krizi pravne države na Poljskem in primarnosti prava EU (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2021 o prvi obletnici dejanske prepovedi pravice do splava na Poljskem (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2021 o prvi obletnici dejanske prepovedi pravice do splava na Poljskem (12),

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije,

| — | ob upoštevanju standardnih postopkov za zaslišanja iz člena 7(1) PEU, ki jih je Svet odobril 18. julija 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju standardnih postopkov za zaslišanja iz člena 7(1) PEU, ki jih je Svet odobril 18. julija 2019,

| — | ob upoštevanju sklepa kolegija komisarjev z dne 27. aprila 2022 o začetku postopka proti Madžarski v skladu z uredbo o pogojenosti s pravno državo (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa kolegija komisarjev z dne 27. aprila 2022 o začetku postopka proti Madžarski v skladu z uredbo o pogojenosti s pravno državo (13),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, kot so določene v členu 2 PEU in kot so navedene v Listini EU o temeljnih pravicah ter vključene v mednarodne pogodbe o človekovih pravicah; ker na teh vrednotah, ki so skupne državam članicam in so se jim vse prostovoljno zavezale, temeljijo pravice prebivalcev Unije; |
| --- | --- |

A.

ker Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, kot so določene v členu 2 PEU in kot so navedene v Listini EU o temeljnih pravicah ter vključene v mednarodne pogodbe o človekovih pravicah; ker na teh vrednotah, ki so skupne državam članicam in so se jim vse prostovoljno zavezale, temeljijo pravice prebivalcev Unije;

| B. | ker očitno tveganje, da bi država članica lahko huje kršila vrednote iz člena 2 PEU, ne zadeva zgolj posamezne države članice, v kateri je tveganje prisotno, temveč vpliva tudi na druge države članice, vzajemno zaupanje med njimi, na samo naravo Unije in temeljne pravice njenih državljanov, določene v pravu Unije; |
| --- | --- |

B.

ker očitno tveganje, da bi država članica lahko huje kršila vrednote iz člena 2 PEU, ne zadeva zgolj posamezne države članice, v kateri je tveganje prisotno, temveč vpliva tudi na druge države članice, vzajemno zaupanje med njimi, na samo naravo Unije in temeljne pravice njenih državljanov, določene v pravu Unije;

| C. | ker je člen 7(1) PEU namenjen preventivni fazi in Uniji omogoča, da posreduje v primeru očitnega tveganja hujše kršitve skupnih vrednot; ker takšno preventivno ukrepanje omogoča dialog z zadevno državo članico in je namenjeno izogibanju morebitnemu mirovanju nekaterih pravic, ki izhajajo iz uporabe Pogodb; |
| --- | --- |

C.

ker je člen 7(1) PEU namenjen preventivni fazi in Uniji omogoča, da posreduje v primeru očitnega tveganja hujše kršitve skupnih vrednot; ker takšno preventivno ukrepanje omogoča dialog z zadevno državo članico in je namenjeno izogibanju morebitnemu mirovanju nekaterih pravic, ki izhajajo iz uporabe Pogodb;

| D. | ker sta Komisija in Parlament v zvezi s Poljsko in Madžarsko uporabila člen 7(1) PEU, saj sta ugotovila očitno tveganje hujše kršitve vrednot, na katerih temelji Unija; |
| --- | --- |

D.

ker sta Komisija in Parlament v zvezi s Poljsko in Madžarsko uporabila člen 7(1) PEU, saj sta ugotovila očitno tveganje hujše kršitve vrednot, na katerih temelji Unija;

| E. | ker se praksa organiziranja zaslišanj med posameznimi predsedstvi Sveta zelo razlikuje; ker je Svet v okviru Sveta za splošne zadeve doslej petkrat zaslišal Poljsko in trikrat Madžarsko; |
| --- | --- |

E.

ker se praksa organiziranja zaslišanj med posameznimi predsedstvi Sveta zelo razlikuje; ker je Svet v okviru Sveta za splošne zadeve doslej petkrat zaslišal Poljsko in trikrat Madžarsko;

| 1. | je seznanjen, da je Svet v skladu s členom 7(1) PEU organiziral zaslišanja, s čimer se je odzval na ogroženost skupnih vrednot iz člena 2 PEU na Poljskem in Madžarskem; obžaluje, da zaslišanja niso prinesla izboljšav na področju pravne države, demokracije in temeljnih pravic na Poljskem in Madžarskem, razmere v obeh državah pa so se od sprožitve postopka iz člena 7(1) PEU še naprej slabšale, kot je razvidno iz številnih poročil in izjav Komisije in mednarodnih organov, kot so Združeni narodi, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi in Svet Evrope, enako pa so potrdile tudi številne sodbe Sodišča EU in Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj v skladu s svojimi obveznostmi iz Pogodb glede zaščite vrednot iz člena 2 PEU pokaže dejansko predanost smiselnemu napredku pri tekočih postopkih iz člena 7(1) PEU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da bi morala biti zaslišanja organizirana dovolj pogosto in ustrezno, saj je to osnovni pogoj za učinkovito uporabo postopka iz člena 7(1); v zvezi s tem pozdravlja, da je francosko predsedstvo nadaljevalo zaslišanja v zvezi z obema postopkoma; vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da kljub večkratnim zahtevam Parlamenta zaslišanja niso bila organizirana redno, strukturirano in odprto; poziva prihodnja predsedstva, naj v času predsedovanja redno, a vsaj enkrat organizirajo zaslišanja; poziva Svet, naj poskrbi, da se bodo na zaslišanjih v skladu s členom 7(1) PEU obravnavali tudi novi dogodki, med drugim v zvezi s kršitvami človekovih pravic; |
| --- | --- |

3.

| 4. | znova poudarja, da so pravna država, demokracija in temeljne pravice neločljivo povezane, ter spominja Svet in Komisijo, da Parlament že vrsto let poziva, naj se v oceno stanja pravne države v državah članicah vključijo nenehne kršitve demokracije in temeljnih pravic po vsej Uniji, vključno z napadi na svobodo medijev in novinarje, manjšine, migrante, pravice žensk, pravice oseb LGBTIQ+ ter svobodo združevanja in zbiranja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Svet, naj po vsakem zaslišanju objavi izčrpen zapisnik in Parlamentu posreduje ustrezne informacije; poudarja, da morajo biti zaslišanja objektivna in pregledna ter temeljiti na dejstvih, zadevne države članice pa morajo skozi ves postopek sodelovati v dobri veri v skladu z načelom lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) PEU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bodo zaslišanja učinkovita le, če bo Svet med nadaljnjo obravnavo zadevnim državam članicam poslal konkretna priporočila, kot je določeno v členu 7(1) PEU; poziva Svet, naj glede na naglo slabšanje razmer v obeh državah hitro sprejme ta priporočila in določi jasne roke za njihovo izvajanje; poudarja, da v Svetu ni potrebno soglasje, ko gre za ugotavljanje očitnega tveganja hujše kršitve vrednot Unije v skladu s členom 7(1) ali za obravnavanje konkretnih priporočil državam članicam; predlaga, naj Komisija in Svet razpravljata o nadaljnjih ukrepih za zaščito vrednot iz člena 2 PEU, če se bodo razmere še naprej slabšale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je močno zaskrbljen, ker standardni postopki za zaslišanje iz člena 7(1) PEU ne omogočajo enake obravnave Parlamenta in Komisije; vztraja, da bi moral Svet Parlament povabiti na svojo uradno sejo, in sicer na podlagi pravice do pobude in načela lojalnega sodelovanja med institucijami iz člena 13(2) PEU; znova poziva Svet, naj Parlament sproti in izčrpno obvešča v vseh fazah postopka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da kljub uradnim pozivom več predsedstev Sveta ni uspelo najti časa za srečanje z vsemi ustreznimi odbori Parlamenta; poziva prihodnje ministre, ki bodo predsedovali Svetu za splošne zadeve, naj vsaj med predsedovanjem vsaj enkrat obiščejo ustrezne odbore Parlamenta ter seznanijo Parlament z navedenimi postopki; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva vse države članice, naj spoštujejo primarnost prava EU, in priporoča Svetu, naj razpravlja o ogroženosti primarnosti prava EU v različnih tekočih postopkih iz člena 7(1); meni, da je zlasti nesprejemljivo, da Poljska in Madžarska vztrajno ne izvajata številnih sodb Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice; poziva Svet, naj to dejstvo upošteva pri oceni očitnega tveganja hujše kršitve vrednot iz člena 2 PEU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj poljske in madžarske kršitve vrednot iz člena 2 PEU, na katerih temelji Unija, obravnava z vsemi razpoložljivimi orodji, predvsem s hitrimi postopki za ugotavljanje kršitev in zahtevki za začasne ukrepe pred Sodiščem EU, pa tudi z uredbo o pogojenosti s pravno državo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in Svet, naj ne odobrita nacionalnih načrtov Poljske in Madžarske v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, dokler ne bosta v celoti izpolnili vseh priporočil za posamezne države v okviru evropskega semestra na področju pravne države in dokler ne bosta izvršili vseh ustreznih sodb Sodišča EU in Evropskega sodišča za človekove pravice (14); opozarja, da bi morala Komisija z vsemi razpoložljivimi orodji zagotavljati, da državljani in prebivalci zadevnih držav članic ne bodo prikrajšani za koristi sredstev EU, ker njihove vlade kršijo načelo pravne države; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da najnovejši dogodki na tekočih predstavitvah v skladu s členom 7(1) PEU ponovno kažejo, da je nemudoma potreben mehanizem EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, kakor ga je predlagal Parlament, in sicer v obliki medinstitucionalnega sporazuma in s stalnim političnim ciklom za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice med institucijami EU; obžaluje, da Komisija in Svet nista želela začeti pogajanj o tem medinstitucionalnem sporazumu in da v zadnjih šestih letih ni bilo napredka; ponovno poziva Komisijo in Svet, naj se začneta s Parlamentom nemudoma pogajati o tem sporazumu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je seznanjen z dejstvom, da je Komisija 27. aprila 2022 končno začela formalni postopek proti Madžarski v skladu z uredbo o pogojenosti s pravno državo, tako da je poslala pisno obvestilo; pričakuje, da bo Komisija čim hitreje nadaljevala delo v zvezi s tem, in pričakuje, da se bo Svet politično zavezal, da bo postopek obravnaval brez odlašanja in prednostno ter ga tudi uspešno zaključil; |
| --- | --- |

13.

| 14. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Komisija tega postopka ni začela tudi v zvezi s Poljsko, in jo poziva, naj opravi dodatno oceno in ukrepa v skladu z uredbo; poleg tega obžaluje, da Komisija pri ocenjevanju kršitev načel pravne države v državi članici uporablja najožjo razlago uredbe, tako da iz pogojev, pod katerimi bi bilo treba uporabiti mehanizem pogojenosti, dejansko izključuje resno tveganje, ki vpliva na finančno poslovodenje Unije in njene finančne interese; znova poudarja, da je po določbah uredbe ogrožanje neodvisnosti sodstva očitna kršitev načel pravne države; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva ministre Sveta za splošne zadeve, naj na naslednjem zaslišanju, ki bo v zvezi z Madžarsko v skladu s členom 7(1) potekalo konec maja, v celoti upoštevajo ugotovitve Komisije iz pisnega obvestila Madžarski; poudarja, da bi morale biti ugotovitve Komisije zadosten razlog, da Svet v postopku iz člena 7(1) PEU sprejme priporočila; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja na ugotovitve misij Parlamenta v Budimpešti od 29. septembra do 1. oktobra 2021 (15) in Varšavi od 21. do 23. februarja 2022 (16), v katerih so opisane različne kršitve Madžarske in Poljske na področju demokracije, pravne države in temeljnih pravic, zlasti v zvezi z neodvisnostjo sodstva, svobodo medijev, napadi na akterje civilne družbe in nadaljnjim slabšanjem pravic oseb LGBTIQ+ in pravic žensk ter domnevno uporabo vohunske programske opreme Pegasus; poziva Svet, naj te ugotovitve v celoti izkoristi pri svojem delu v zvezi s postopki iz člena 7(1); |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, predsednikoma, vladama in parlamentoma Poljske in Madžarske ter vladam in parlamentom drugih držav članic. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  UL C 433, 23.12.2019, str. 66.

(2)  UL C 129, 5.4.2019, str. 13.

(3)  UL C 270, 7.7.2021, str. 91.

(4)  UL C 385, 22.9.2021, str. 317.

(5)  UL C 215, 19.6.2018, str. 162.

(6)  UL C 395, 29.9.2021, str. 2.

(7)  UL C 425, 20.10.2021, str. 107.

(8)  UL C 81, 18.2.2022, str. 27.

(9)  UL C 99, 1.3.2022, str. 218.

(10)  UL C 117, 11.3.2022, str. 151.

(11)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0439.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0455.

(13)  Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1).

(14)  to med drugim vključuje izpolnjevanje vseh 11 meril iz člena 19 in Priloge V k Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

(15)  Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Poročilo o misiji po ad hoc delegaciji v Budimpešto (Madžarska) od 29. septembra do 1. oktobra 2021, 26. november 2021, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/LIBE-CR-699096_EN.pdf

(16)  Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Poročilo o misiji po skupni misiji odborov LIBE in AFCO za ugotavljanje dejstev v Varšavi (Poljska), 21.–23. februar 2022, 31. marec 2022, https://www.europarl.europa.eu/meetdocs/ 2014_2019/plmrep/COMMITTEES/LIBE/DV/2022/03-31/Missionreport_EN.pdf

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/151 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/151

---

P9_TA(2022)0205

Stanje sodelovanja med EU in Moldavijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o stanju sodelovanja med EU in Moldavijo (2022/2651(RSP))

(2022/C 465/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Republiki Moldaviji in državah vzhodnega partnerstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Republiki Moldaviji in državah vzhodnega partnerstva,

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (1), ki vključuje poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje in je začel veljati 1. julija 2016 (AA/DCFTA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (1), ki vključuje poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje in je začel veljati 1. julija 2016 (AA/DCFTA),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Republiko Moldavijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Republiko Moldavijo (2),

| — | ob upoštevanju prošnje Republike Moldavije za članstvo v EU, vložene 3. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje Republike Moldavije za članstvo v EU, vložene 3. marca 2022,

| — | ob upoštevanju izjave iz Versaillesa z dne 10. in 11. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Versaillesa z dne 10. in 11. marca 2022,

| — | ob upoštevanju izjave visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella z dne 29. aprila 2022 o nedavnih varnostnih incidentih v pridnestrski regiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella z dne 29. aprila 2022 o nedavnih varnostnih incidentih v pridnestrski regiji,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je Republika Moldavija nesorazmerno prizadeta zaradi ruske vojaške agresije proti Ukrajini, predvsem zaradi prihoda več kot 450 000 beguncev od začetka invazije, od katerih jih je skoraj 100 000 ostalo, kar je največje število na prebivalca v vseh državah, ki so sprejele begunce iz Ukrajine, pa tudi zaradi izgubljene trgovine ter višjih cen energije in prevoza; |
| --- | --- |

A.

ker je Republika Moldavija nesorazmerno prizadeta zaradi ruske vojaške agresije proti Ukrajini, predvsem zaradi prihoda več kot 450 000 beguncev od začetka invazije, od katerih jih je skoraj 100 000 ostalo, kar je največje število na prebivalca v vseh državah, ki so sprejele begunce iz Ukrajine, pa tudi zaradi izgubljene trgovine ter višjih cen energije in prevoza;

| B. | ker je Republika Moldavija 3. marca 2022 vložila prošnjo za pristop k EU, kar potrjuje dolgoletno odločenost moldavskih oblasti in velikega dela prebivalstva, da pospešijo evropsko povezovanje Moldavije; |
| --- | --- |

B.

ker je Republika Moldavija 3. marca 2022 vložila prošnjo za pristop k EU, kar potrjuje dolgoletno odločenost moldavskih oblasti in velikega dela prebivalstva, da pospešijo evropsko povezovanje Moldavije;

| C. | ker so Evropska unija in njene države članice Republiki Moldaviji zagotovile finančno pomoč in pomoč v naravi za spopadanje s posledicami ruskega napada na Ukrajino, vključno s 13 milijoni EUR humanitarne pomoči, 15 milijoni EUR za upravno podporo za začasno razseljene osebe, 15 milijoni EUR za podporo misiji EU za pomoč na meji (EUBAM) v Moldaviji in Ukrajini in pomočjo v naravi iz mehanizma EU na področju civilne zaščite; ker so se 5. aprila 2022 EU, njene države članice, države skupine G7 ter druge podobno misleče države zavezale, da bodo namenile 659,5 milijona EUR za vzpostavitev platforme za podporo Moldaviji; ker je EU Moldaviji prek novega programa proračunske podpore zagotovila 60 milijonov EUR za ublažitev posledic naraščajočih cen energije za najranljivejše ljudi; |
| --- | --- |

C.

ker so Evropska unija in njene države članice Republiki Moldaviji zagotovile finančno pomoč in pomoč v naravi za spopadanje s posledicami ruskega napada na Ukrajino, vključno s 13 milijoni EUR humanitarne pomoči, 15 milijoni EUR za upravno podporo za začasno razseljene osebe, 15 milijoni EUR za podporo misiji EU za pomoč na meji (EUBAM) v Moldaviji in Ukrajini in pomočjo v naravi iz mehanizma EU na področju civilne zaščite; ker so se 5. aprila 2022 EU, njene države članice, države skupine G7 ter druge podobno misleče države zavezale, da bodo namenile 659,5 milijona EUR za vzpostavitev platforme za podporo Moldaviji; ker je EU Moldaviji prek novega programa proračunske podpore zagotovila 60 milijonov EUR za ublažitev posledic naraščajočih cen energije za najranljivejše ljudi;

| D. | ker je bil 17. marca 2022 sklenjen sporazum med EU in Moldavijo o sodelovanju pri upravljanju meja, ki agenciji Frontex omogoča, da moldavskim oblastem zagotavlja podporo pri vsakodnevnem upravljanju meja in dejavnostih na področju varnosti meja; |
| --- | --- |

D.

ker je bil 17. marca 2022 sklenjen sporazum med EU in Moldavijo o sodelovanju pri upravljanju meja, ki agenciji Frontex omogoča, da moldavskim oblastem zagotavlja podporo pri vsakodnevnem upravljanju meja in dejavnostih na področju varnosti meja;

| E. | ker se že od začetka ruske vojne proti Ukrajini pojavljajo pomisleki glede morebitnih operacij pod lažno zastavo v Moldaviji; |
| --- | --- |

E.

ker se že od začetka ruske vojne proti Ukrajini pojavljajo pomisleki glede morebitnih operacij pod lažno zastavo v Moldaviji;

| F. | ker ima Rusija v pridnestrski regiji Republike Moldavije najmanj 1 500 vojakov, ki jih dopolnjuje še 5 000 vojakov t. i. pridnestrskih oboroženih sil; |
| --- | --- |

F.

ker ima Rusija v pridnestrski regiji Republike Moldavije najmanj 1 500 vojakov, ki jih dopolnjuje še 5 000 vojakov t. i. pridnestrskih oboroženih sil;

| G. | ker je 22. aprila 2022 generalmajor Rustam Minekajev, namestnik poveljnika ruskega osrednjega vojaškega okrožja, izjavil, da je eden od ciljev sedanje ruske invazije Ukrajine vzpostavitev kopenskega koridorja v pridnestrsko regijo; ker je generalmajor Minekajev tudi lažno navedel, da so v Pridnestrju opazili zatiranje rusko govorečega prebivalstva; |
| --- | --- |

G.

ker je 22. aprila 2022 generalmajor Rustam Minekajev, namestnik poveljnika ruskega osrednjega vojaškega okrožja, izjavil, da je eden od ciljev sedanje ruske invazije Ukrajine vzpostavitev kopenskega koridorja v pridnestrsko regijo; ker je generalmajor Minekajev tudi lažno navedel, da so v Pridnestrju opazili zatiranje rusko govorečega prebivalstva;

| H. | ker so se 25., 26. in 27. aprila 2022 v pridnestrski regiji zgodili številni varnostni incidenti, tudi napad z granatami na stavbo tako imenovanega ministrstva za državno varnost v Tiraspolu, eksplozije, ki so poškodovale radijske oddajnike v vasi Majak, in domnevno streljanje v bližini skladišča streliva v Cobasni; |
| --- | --- |

H.

ker so se 25., 26. in 27. aprila 2022 v pridnestrski regiji zgodili številni varnostni incidenti, tudi napad z granatami na stavbo tako imenovanega ministrstva za državno varnost v Tiraspolu, eksplozije, ki so poškodovale radijske oddajnike v vasi Majak, in domnevno streljanje v bližini skladišča streliva v Cobasni;

| I. | ker je v skladišču v Cobasni, ki je v pridnestrski regiji na meji med Ukrajino in Moldavijo, približno 22 000 ton streliva in vojaške opreme iz obdobja Sovjetske zveze, ki ju varuje operativna skupina ruskih sil (OGRF); ker Ruska federacija kljub zavezam iz leta 1999 in ponovno iz leta 2021 ni zagotovila popolnega uničenja tega orožja; ker obstaja bojazen, da bi se ta oprema lahko uporabila v oboroženem konfliktu kot operativna zmogljivost ali za izvajanje pritiska na moldavske in ukrajinske oblasti; |
| --- | --- |

I.

ker je v skladišču v Cobasni, ki je v pridnestrski regiji na meji med Ukrajino in Moldavijo, približno 22 000 ton streliva in vojaške opreme iz obdobja Sovjetske zveze, ki ju varuje operativna skupina ruskih sil (OGRF); ker Ruska federacija kljub zavezam iz leta 1999 in ponovno iz leta 2021 ni zagotovila popolnega uničenja tega orožja; ker obstaja bojazen, da bi se ta oprema lahko uporabila v oboroženem konfliktu kot operativna zmogljivost ali za izvajanje pritiska na moldavske in ukrajinske oblasti;

| J. | ker Rusija svoj izvoz plina v Moldavijo uporablja kot orodje za uresničevanje svojih gospodarskih in geopolitičnih interesov v državi, nazadnje v drugi polovici leta 2021, ko je umetno ustvarila krizo v oskrbi s plinom; |
| --- | --- |

J.

ker Rusija svoj izvoz plina v Moldavijo uporablja kot orodje za uresničevanje svojih gospodarskih in geopolitičnih interesov v državi, nazadnje v drugi polovici leta 2021, ko je umetno ustvarila krizo v oskrbi s plinom;

| K. | ker se Moldavija oskrbuje z električno energijo predvsem iz pridnestrske regije, iz elektrarne v lasti ruskega podjetja Inter RAO; |
| --- | --- |

K.

ker se Moldavija oskrbuje z električno energijo predvsem iz pridnestrske regije, iz elektrarne v lasti ruskega podjetja Inter RAO;

| 1. | pozdravlja veliko solidarnosti, ki so jo državljani Republike Moldavije izkazali beguncem iz Ukrajine, ki bežijo pred rusko vojaško agresijo, uničenjem ukrajinskih mest ter grozodejstvi in vojnimi zločini, tako da so odprli vrata svojih domov in sprejeli na tisoče beguncev; pozdravlja prizadevanja moldavskih oblasti, da pomagajo ukrajinskim beguncem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža prepričanje, da mora EU pokazati enako stopnjo solidarnosti z moldavskim ljudstvom in čim odločneje podpreti prizadevanja te države za spopadanje s posledicami ruske vojaške agresije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da obvladovanje razmer s skoraj 100 000 begunci, ki so našli zatočišče v Republiki Moldaviji, in tistimi, ki državo prečkajo, pomeni vse večje finančno breme za moldavsko državo, ki se je že znašla v negotovem finančnem položaju zaradi upada gospodarske rasti, do katere je prišlo zaradi pandemije covida-19 in zvišanja cen plina, ki ga je umetno sprožil Gazprom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da bo Republika Moldavija potrebovala več humanitarne, varnostne in socialno-ekonomsko pomoči, če bo ruska vojaška agresija proti Ukrajini še trajala; pozdravlja, da sta Evropski parlament in Svet nedavno sprejela makrofinančno pomoč v višini 150 milijonov EUR za Republiko Moldavijo, da bi državi pomagali pokriti del potreb po zunanjem financiranju; zato poziva Komisijo, naj dodatno poveča finančno in tehnično pomoč Moldaviji, tudi z novim predlogom za makrofinančno pomoč; poudarja, da je treba nujno predložiti nov predlog za makrofinančno pomoč, saj je Komisija nedavno sprejeti sveženj pripravila še pred konfliktom v Ukrajini; vztraja, da bi moral nov predlog makrofinančne pomoči obsegati predvsem nepovratna sredstva in ne posojil, da bi stabilizirali socialno-ekonomske razmere v Moldaviji in okrepili splošno odpornost države; poudarja, da je načrt za oživitev gospodarstva Republike Moldavije v vrednosti do 600 milijonov EUR ključnega pomena za njeno okrevanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja, da so države članice EU, države skupine G7, mednarodni partnerji in podobno misleče države vzpostavile platformo za podporo Moldaviji, ki je namenjena uporabi in usklajevanju mednarodne podpore, kot jasno znamenje zavezanosti Unije in njenih partnerjev evropski prihodnosti te države; poziva vse partnerje platforme, naj zagotovijo pravočasno izplačilo svojih zavez in hitro povečajo financiranje v primeru spremenjenih potreb Moldavije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj še naprej zagotavlja humanitarno pomoč prek mehanizma EU za civilno zaščito, vzpostavljenega 25. februarja 2022, podporo upravljanju meja prek agencije Frontex in preseljene misije EUBAM, ter podporo preselitvi oseb v države članice EU v okviru platforme za solidarnost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo in Svet, naj razširita mandat misije EUBAM, da bi se ustrezno odzvali na sedanje izredne razmere, ki so posledica prihoda velikega števila beguncev iz Ukrajine, in zagotovili, da bo misija lahko oblastem nudila potrebno podporo pri sprejemanju beguncev; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj glede na motnje v dobavnih verigah in na izvoznih trgih Republike Moldavije pripravi dodatne predloge za zagotovitev popolne liberalizacije prometa in trgovine z EU, kot so opustitev uvoznih dajatev na ves moldavski izvoz v EU, povečanje kvot za moldavske kmetijske proizvode in olajšanje dostopa Moldavcev do dela v EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je imela Republika Moldavija doslej pomembno vlogo pri varnosti in stabilnosti vzhodne meje EU v okviru humanitarne krize, ki jo je povzročila ruska agresija na Ukrajino; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno poziva Komisijo in moldavske oblasti, naj upoštevajo posebne potrebe žensk in otrok, ki predstavljajo veliko večino beguncev iz Ukrajine, ki trenutno prebivajo v Moldaviji; poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo posebne podporne programe za begunke in otroke, ki so bolj izpostavljeni tveganju trgovine z ljudmi, zlasti specializirano podporo žrtvam tovrstnih kaznivih dejanj ter nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja, da je Moldavija 3. marca 2022 vložila prošnjo za članstvo v EU; poziva institucije EU, naj Moldaviji v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji in na podlagi njenih dosežkov podelijo status kandidatke za članstvo v EU, hkrati pa naj si še naprej prizadevajo za njeno vključitev v enotni trg EU in za okrepitev sektorskega sodelovanja; poziva Komisijo, naj čim prej zaključi svojo oceno in Moldaviji v tem procesu zagotovi vso pomoč; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja – ne da bi poskušal vplivati na vsebino mnenja Komisije –, da so moldavske oblasti nedvomno na pravi poti, ker sprejemajo ključne reforme, zlasti na področju demokracije, pravne države in človekovih pravic, ki bodo zagotovile izpolnjevanje københavnskih meril, ki jih morajo izpolnjevati države pristopnice in ki so namenjena doslednemu izvajanju pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini; spodbuja moldavske oblasti, naj nadaljujejo reforme, ki bodo izboljšale življenje državljanov in državo približale evropskim standardom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva, naj Evropski svet na zasedanju junija 2022 pošlje jasno in odločno politično sporočilo v zvezi z evropsko potjo Republike Moldavije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da konkretna možnost pristopa k EU – podobno kot pri Ukrajini – moldavskemu prebivalstvu daje upanje in mu pomaga preživeti to obdobje skrajne negotovosti in materialnega pomanjkanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva k okrepljenemu sodelovanju med državami članicami in moldavskimi organi pri preiskovanju bančne goljufije iz leta 2014 in zlasti pri zagotavljanju vrnitve ukradenega premoženja in pregonu storilcev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU, naj zagotovi večjo upravno in tehnično pomoč z oblikovanjem podporne skupine za Moldavijo, podobno obstoječi podporni skupini za Ukrajino (SGUA), s katero se bo povečalo število uslužbencev EU v Moldaviji, državi pa se bo priskrbela podpora po vzoru podporne skupine za Ukrajino; meni, da je treba glede na nedavno prošnjo Republike Moldavije za članstvo v EU nujno oblikovati to podporno skupino; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je nesprejemljivo, da Rusija uporablja dobavo plina kot orožje za izvajanje političnega pritiska na Republiko Moldavijo in tako poskuša vplivati na politične razmere in geopolitično usmeritev države, zlasti po predsedniških volitvah leta 2020 in parlamentarnih volitvah leta 2021; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo Republiko Moldavijo pri zagotavljanju njene energetske neodvisnosti, povezljivosti, diverzifikacije in učinkovitosti ter pospeševanju razvoja obnovljivih virov energije; poziva moldavske oblasti, naj ohranijo zaveze svoje države kot članice Energetske skupnosti glede izvajanja tretjega energetskega svežnja EU, zlasti ločevanja prenosa in distribucije plina in električne energije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja sklepe Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2022; poziva države članice EU, naj skupaj kupujejo zemeljski plin, utekočinjen zemeljski plin in vodik prek skupne platforme, dostopne tudi državam Zahodnega Balkana in trem pridruženim državam vzhodnega partnerstva; v zvezi s tem ponovno poziva k takojšnjemu embargu na ruski plin; poziva moldavske oblasti in Komisijo, naj sodelujejo pri pripravi jasne ocene potreb Moldavije po skladiščenju plina v prihodnjem obdobju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja uspešne preizkuse izolacije, ki sta jih nedavno izvedli Moldavija in Ukrajina, ko sta svoji elektroenergetski omrežji začasno ločili od Rusije in Belorusije, čemur je sledila sinhronizacija s celinskim evropskim energetskim omrežjem; poziva institucije EU, naj uporabijo nujna sredstva za hitro priključitev Moldavije na elektroenergetsko omrežje EU ter povečajo finančno in tehnično podporo EU, ki je potrebna za zagotovitev odpornosti Moldavije na tak zunanji pritisk, povezan z energijo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | izraža resno zaskrbljenost zaradi nedavnih dogodkov na ozemlju pridnestrske regije in jih obsoja kot nevarne provokacije v zelo nestabilnih varnostnih razmerah; poziva k miru, da bi ohranili varnost in blaginjo ljudi, ki živijo na obeh straneh reke Dnester in v sosednjih državah; v zvezi s tem pozdravlja miren in zadržan odziv oblasti v Kišinjevu, ki prispeva k spodbujanju okolja, naklonjenega mirnemu in trajnemu reševanju spora; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponovno poudarja, da odločno in neomajno podpira neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost Republike Moldavije znotraj njenih mednarodno priznanih meja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | izraža zaskrbljenost zaradi grožnje varnosti in okolju v regiji in širše, ki jo predstavlja strelivo, uskladiščeno v skladišču Kobasna, in poziva mednarodno skupnost, naj podpre prizadevanja moldavskih oblasti za odstranitev ali uničenje tega nevarnega orožja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zavrača izjavo oblasti v pridnestrski regiji z dne 3. marca 2022, s katero so razglasile konec procesa reševanja konflikta in ponovno pozvale k priznanju tako imenovane neodvisnosti Pridnestrja, in izraža zaskrbljenost zaradi te izjave; poziva Rusko federacijo, naj, kot so to že večkrat zahtevale moldavske oblasti, ob spoštovanju suverenosti in ozemeljske celovitosti Republike Moldavije iz pridnestrske regije v Moldaviji brezpogojno umakne vse svoje vojaške sile in orožje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponovno izraža podporo celoviti, mirni in trajni politični rešitvi pridnestrskega konflikta na podlagi suverenosti in ozemeljske celovitosti Republike Moldavije znotraj njenih mednarodno priznanih meja, ki bi morala vključevati poseben status Pridnestrja v delujoči moldavski državi in ne bi smela vplivati na evropske težnje te države; opozarja na prednosti in gospodarske priložnosti za podjetja in prebivalstvo na obeh straneh reke Dnester po uvedbi poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja na celotnem ozemlju Republike Moldavije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja nedavne pobude in odločitve za povečanje podpore na področju varnosti, zlasti z začetkom političnega in varnostnega dialoga na visoki ravni med EU in Moldavijo ter obsežnimi ukrepi pomoči v okviru evropskega mirovnega instrumenta; opozarja, da je treba še naprej krepiti varnostno in obrambno sodelovanje med EU in Moldavijo, ter poziva obe strani, naj v celoti izkoristita ustrezne platforme; poziva Svet in države članice, naj glede na varnostne izzive, s katerimi se sooča Republika Moldavija, njenim oboroženim silam ponudijo nujno pomoč pri krepitvi zmogljivosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | izraža pohvalo moldavskim oblastem za nedavne ukrepe proti ruski propagandi, vključno z začasno prepovedjo več ruskih spletnih mest z dezinformacijami v okviru izrednih razmer in prepovedjo proruskih vojaških simbolov; poziva Komisijo in moldavske oblasti, naj povečajo svoj doseg prebivalstva v pridnestrski regiji Republike Moldavije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj Moldaviji pomagajo pri kibernetski varnosti in strateškem komuniciranju, da bi izboljšali njeno odpornost na morebitne ruske napade, ter naj podprejo delo novinarjev in organizacij civilne družbe, ki se poskušajo boriti proti dezinformacijam; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo dodatne ukrepe proti tujemu vmešavanju in dezinformacijam in v zvezi s tem podprejo tudi Moldavijo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter predsednici, vladi in parlamentu Republike Moldavije. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  UL L 260, 30.8.2014, str. 4.

(2)  UL C 404, 6.10.2021, str. 136.

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/155 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/155

---

P9_TA(2022)0206

Posledice vojne v Ukrajini za ženske

Resolucija Evropskega parlamenta z dne5. maja 2022 o posledicah vojne v Ukrajini za ženske (2022/2633(RSP))

(2022/C 465/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 8, 10, 78 in 83 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 8, 10, 78 in 83 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča z dne 17. julija 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča z dne 17. julija 1998,

| — | ob upoštevanju ženevskih konvencij, zlasti konvencije (IV) o zaščiti civilnih oseb v času vojne, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ženevskih konvencij, zlasti konvencije (IV) o zaščiti civilnih oseb v času vojne,

| — | ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov z dne 20. decembra 1993 o odpravi nasilja nad ženskami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov z dne 20. decembra 1993 o odpravi nasilja nad ženskami,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti z dne 31. oktobra 2000 in resolucij, ki so ji sledile, in sicer št. 1820 (19. junij 2008), št. 1888 (30. september 2009), št. 1889 (5. oktober 2009), št. 1960 (16. december 2010), št. 2106 (24. junij 2013), št. 2122 (18. oktober 2013), št. 2242 (13. oktober 2015), št. 2467 (23. april 2019) in št. 2493 (29. oktober 2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti z dne 31. oktobra 2000 in resolucij, ki so ji sledile, in sicer št. 1820 (19. junij 2008), št. 1888 (30. september 2009), št. 1889 (5. oktober 2009), št. 1960 (16. december 2010), št. 2106 (24. junij 2013), št. 2122 (18. oktober 2013), št. 2242 (13. oktober 2015), št. 2467 (23. april 2019) in št. 2493 (29. oktober 2019),

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov z dne 30. avgusta 1961 o zmanjšanju števila oseb brez državljanstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov z dne 30. avgusta 1961 o zmanjšanju števila oseb brez državljanstva,

| — | ob upoštevanju globalnega dogovora OZN o beguncih iz leta 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega dogovora OZN o beguncih iz leta 2018,

| — | ob upoštevanju splošnega priporočila št. 38 (2020) odbora OZN za odpravo diskriminacije žensk o trgovini z ženskami in dekleti v okviru svetovnih migracij z dne 6. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega priporočila št. 38 (2020) odbora OZN za odpravo diskriminacije žensk o trgovini z ženskami in dekleti v okviru svetovnih migracij z dne 6. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope z dne 11. maja 2011 o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope z dne 11. maja 2011 o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (1) (direktiva o začasni zaščiti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (1) (direktiva o začasni zaščiti),

| — | ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 z naslovom Strategija EU za boj proti trgovini z ljudmi za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 z naslovom Strategija EU za boj proti trgovini z ljudmi za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0171),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. marca 2022 z naslovom Sprejem oseb, ki bežijo pred vojno v Ukrajini: priprava Evrope na izpolnjevanje potreb (COM(2022)0131), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. marca 2022 z naslovom Sprejem oseb, ki bežijo pred vojno v Ukrajini: priprava Evrope na izpolnjevanje potreb (COM(2022)0131),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 8. marca 2022 o direktivi o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini (COM(2022)0105), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 8. marca 2022 o direktivi o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini (COM(2022)0105),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2022 o ruski agresiji proti Ukrajini (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2022 o ruski agresiji proti Ukrajini (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2022 o zaščiti otrok in mladih, ki zaradi vojne v Ukrajini bežijo v EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2022 o zaščiti otrok in mladih, ki zaradi vojne v Ukrajini bežijo v EU (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2020 o enakosti spolov v zunanji in varnostni politiki EU (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2020 o enakosti spolov v zunanji in varnostni politiki EU (6),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o akcijskem načrtu EU za enakost spolov (GAP) III: Ambiciozen načrt za enakost spolov in krepitev vloge žensk v zunanjem delovanju EU (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o akcijskem načrtu EU za enakost spolov (GAP) III: Ambiciozen načrt za enakost spolov in krepitev vloge žensk v zunanjem delovanju EU (JOIN(2020)0017),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o posledicah vojne v Ukrajini za ženske (O–000015/2022 – B9-0012/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o posledicah vojne v Ukrajini za ženske (O–000015/2022 – B9-0012/2022),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| A. | ker je bilo zaradi ruske invazije na Ukrajino veliko ljudi prisiljenih pobegniti iz države; ker je po podatkih Visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) od začetka ruske agresije proti Ukrajini 24. februarja 2022 iz Ukrajine v EU zbežalo približno 5 milijonov beguncev (7); ker je med njimi po ocenah 90 % žensk in otrok (8); |
| --- | --- |

A.

ker je bilo zaradi ruske invazije na Ukrajino veliko ljudi prisiljenih pobegniti iz države; ker je po podatkih Visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) od začetka ruske agresije proti Ukrajini 24. februarja 2022 iz Ukrajine v EU zbežalo približno 5 milijonov beguncev (7); ker je med njimi po ocenah 90 % žensk in otrok (8);

| B. | ker je v Ukrajini še 7,1 milijona (9) notranje razseljenih ljudi, vključno z ženskami in otroki, ki potrebujejo zdravstveno oskrbo in pomoč zaradi duševnih stisk, zaposlitvene možnosti, ustrezno šolanje za otroke in nastanitev ter zaščito pred spolnim nasiljem in nasiljem na podlagi spola; ker je bilo 13,5 % ljudi, ki so razseljeni zaradi sedanje krize, razseljenih že v obdobju 2014–2015; ker so ukrajinska mesta obremenjena zaradi notranjega razseljevanja in ker so ženske v regijah, ki veljajo za tranzitne regije, še posebej izpostavljene stiski; ker je treba zagotoviti ustrezno podporo občinam, ki gostijo notranje razseljene osebe; |
| --- | --- |

B.

ker je v Ukrajini še 7,1 milijona (9) notranje razseljenih ljudi, vključno z ženskami in otroki, ki potrebujejo zdravstveno oskrbo in pomoč zaradi duševnih stisk, zaposlitvene možnosti, ustrezno šolanje za otroke in nastanitev ter zaščito pred spolnim nasiljem in nasiljem na podlagi spola; ker je bilo 13,5 % ljudi, ki so razseljeni zaradi sedanje krize, razseljenih že v obdobju 2014–2015; ker so ukrajinska mesta obremenjena zaradi notranjega razseljevanja in ker so ženske v regijah, ki veljajo za tranzitne regije, še posebej izpostavljene stiski; ker je treba zagotoviti ustrezno podporo občinam, ki gostijo notranje razseljene osebe;

| C. | ker veliko žensk v EU prihaja s svojimi otroki ali otroki sorodnikov in prijateljev; ker je bilo doslej registriranih približno 2 300 mladoletnikov brez spremstva; ker naj bi bilo to število po ocenah mednarodnih organizacij višje; ker se otroci iz ustanov za oskrbo, kot so sirotišnice, ne štejejo za otroke brez spremstva; ker naj bi bilo po najnovejših poročilih prisilno preseljenih približno pol milijona Ukrajincev, tudi mnogo žensk in otrok (10); ker je bilo več kot 2 300 otrok ugrabljenih in prisilno razseljenih v Rusijo; opozarja, da Ženevska konvencija prepoveduje posamične ali množične prisilne premestitve ter izgone zaščitenih oseb z zasedenega ozemlja; |
| --- | --- |

C.

ker veliko žensk v EU prihaja s svojimi otroki ali otroki sorodnikov in prijateljev; ker je bilo doslej registriranih približno 2 300 mladoletnikov brez spremstva; ker naj bi bilo to število po ocenah mednarodnih organizacij višje; ker se otroci iz ustanov za oskrbo, kot so sirotišnice, ne štejejo za otroke brez spremstva; ker naj bi bilo po najnovejših poročilih prisilno preseljenih približno pol milijona Ukrajincev, tudi mnogo žensk in otrok (10); ker je bilo več kot 2 300 otrok ugrabljenih in prisilno razseljenih v Rusijo; opozarja, da Ženevska konvencija prepoveduje posamične ali množične prisilne premestitve ter izgone zaščitenih oseb z zasedenega ozemlja;

| D. | ker je približno 2,8 milijona ljudi zbežalo na Poljsko, približno 763 000 v Romunijo, 476 000 na Madžarsko in 346 000 na Slovaško; ker znaten delež beguncev potuje naprej v druge države članice; ker se je iz Poljske v druge države članice preselilo približno milijon beguncev, 1,5 milijona pa jih je ostalo, kar pomeni, da je Poljska država EU z največjim deležem beguncev na prebivalca; ker je trenutno druga država po tem merilu Avstrija, sledi ji Češka in nato Estonija (11); ker so ženske brez stikov v državah, kot je Poljska, nastanjene v javnih domovih in športnih dvoranah; ker je treba namesto teh začasnih rešitev razviti sistemske rešitve za zagotovitev, da ženske ne bodo ostale v javnih zavetiščih, kjer jih pesti revščina in dodatne travme; ker ženske, zlasti nosečnice, starejše ženske in žrtve spolnega nasilja, nujno potrebujejo varno nastanitev; |
| --- | --- |

D.

ker je približno 2,8 milijona ljudi zbežalo na Poljsko, približno 763 000 v Romunijo, 476 000 na Madžarsko in 346 000 na Slovaško; ker znaten delež beguncev potuje naprej v druge države članice; ker se je iz Poljske v druge države članice preselilo približno milijon beguncev, 1,5 milijona pa jih je ostalo, kar pomeni, da je Poljska država EU z največjim deležem beguncev na prebivalca; ker je trenutno druga država po tem merilu Avstrija, sledi ji Češka in nato Estonija (11); ker so ženske brez stikov v državah, kot je Poljska, nastanjene v javnih domovih in športnih dvoranah; ker je treba namesto teh začasnih rešitev razviti sistemske rešitve za zagotovitev, da ženske ne bodo ostale v javnih zavetiščih, kjer jih pesti revščina in dodatne travme; ker ženske, zlasti nosečnice, starejše ženske in žrtve spolnega nasilja, nujno potrebujejo varno nastanitev;

| E. | ker je približno 428 000 beguncev Ukrajino zapustilo prek Moldavije; ker je v Moldaviji še vedno približno 100 000 beguncev, kar močno obremenjuje infrastrukturo in službe v tej državi; ker se je v okviru solidarnostne platforme EU sedem držav članic EU – Avstrija, Francija, Nemčija, Irska, Litva, Nizozemska in Španija – skupaj z Norveško zavezalo, da bodo sprejele 14 500 ljudi, ki so doslej zbežali skozi Moldavijo; |
| --- | --- |

E.

ker je približno 428 000 beguncev Ukrajino zapustilo prek Moldavije; ker je v Moldaviji še vedno približno 100 000 beguncev, kar močno obremenjuje infrastrukturo in službe v tej državi; ker se je v okviru solidarnostne platforme EU sedem držav članic EU – Avstrija, Francija, Nemčija, Irska, Litva, Nizozemska in Španija – skupaj z Norveško zavezalo, da bodo sprejele 14 500 ljudi, ki so doslej zbežali skozi Moldavijo;

| F. | ker so ženske in dekleta med humanitarnimi krizami in krizami zaradi razseljevanja še posebej ogrožene, saj so še vedno nesorazmerno diskriminirane na podlagi spolnih norm in nasilja na podlagi spola; ker so imeli prvi begunci, ki so pribežali iz Ukrajine, večinoma stike znotraj EU, medtem ko večina ljudi, ki prihajajo zdaj, nima nobenega stika ali podporne mreže v EU; |
| --- | --- |

F.

ker so ženske in dekleta med humanitarnimi krizami in krizami zaradi razseljevanja še posebej ogrožene, saj so še vedno nesorazmerno diskriminirane na podlagi spolnih norm in nasilja na podlagi spola; ker so imeli prvi begunci, ki so pribežali iz Ukrajine, večinoma stike znotraj EU, medtem ko večina ljudi, ki prihajajo zdaj, nima nobenega stika ali podporne mreže v EU;

| G. | ker so državljani EU, civilna družba in države članice pri sprejemanju beguncev iz Ukrajine pokazali izjemno solidarnost; ker je Svet Evropske unije prvič uporabil direktivo o začasni zaščiti, ki upravičencem za najmanj eno leto – z možnostjo podaljšanja – zagotavlja dovoljenje za prebivanje ter dostop do zaposlitve, ustrezne namestitve ali nastanitve, socialnega varstva ali sredstev za preživljanje, če je to potrebno, zdravstvene oskrbe in izobraževanja za mladoletnike, pa tudi možnost ponovne združitve družin; |
| --- | --- |

G.

ker so državljani EU, civilna družba in države članice pri sprejemanju beguncev iz Ukrajine pokazali izjemno solidarnost; ker je Svet Evropske unije prvič uporabil direktivo o začasni zaščiti, ki upravičencem za najmanj eno leto – z možnostjo podaljšanja – zagotavlja dovoljenje za prebivanje ter dostop do zaposlitve, ustrezne namestitve ali nastanitve, socialnega varstva ali sredstev za preživljanje, če je to potrebno, zdravstvene oskrbe in izobraževanja za mladoletnike, pa tudi možnost ponovne združitve družin;

| H. | ker je uporaba direktive o začasni zaščiti precej neenakomerna in ker se je vsaj osem držav članic odločilo, da v njeno področje uporabe ne bodo vključile oseb, ki imajo dovoljenje za prebivanje za daljši čas, in drugih državljanov tretjih držav v Ukrajini; ker begunci s priznanim statusom v Ukrajini in drugi, ki imajo enakovredno zaščito, pogosto ne morejo potovati znotraj EU, saj nekatere države članice ne priznavajo njihovih potnih listin; ker je to zelo problematično za ženske, ki so že drugič razseljene (12); |
| --- | --- |

H.

ker je uporaba direktive o začasni zaščiti precej neenakomerna in ker se je vsaj osem držav članic odločilo, da v njeno področje uporabe ne bodo vključile oseb, ki imajo dovoljenje za prebivanje za daljši čas, in drugih državljanov tretjih držav v Ukrajini; ker begunci s priznanim statusom v Ukrajini in drugi, ki imajo enakovredno zaščito, pogosto ne morejo potovati znotraj EU, saj nekatere države članice ne priznavajo njihovih potnih listin; ker je to zelo problematično za ženske, ki so že drugič razseljene (12);

| I. | ker so doslej večino prizadevanj za izboljšanje položaja beguncev, med katerimi je večina žensk, opravile nevladne organizacije, ki delujejo na terenu, civilna družba in prostovoljci, pa tudi lokalne vlade in oblasti; ker je za zagotovitev dobrega sodelovanja med lokalnimi organizacijami in organizacijami na mednarodni ravni potrebna stalna podpora in ker se je njihovo usklajevanje od začetka konflikta in begunske krize izboljšalo; ker so lokalni subjekti pomemben del organizacije v državah gostiteljicah; ker imajo države članice pravno obveznost, da beguncem zagotovijo zaščito v skladu z mednarodnim pravom in pravom EU, tudi z direktivo o začasni zaščiti, in morajo zato okrepiti prizadevanja za lažje usklajevanje na terenu in zagotoviti boljšo porazdelitev nalog; |
| --- | --- |

I.

ker so doslej večino prizadevanj za izboljšanje položaja beguncev, med katerimi je večina žensk, opravile nevladne organizacije, ki delujejo na terenu, civilna družba in prostovoljci, pa tudi lokalne vlade in oblasti; ker je za zagotovitev dobrega sodelovanja med lokalnimi organizacijami in organizacijami na mednarodni ravni potrebna stalna podpora in ker se je njihovo usklajevanje od začetka konflikta in begunske krize izboljšalo; ker so lokalni subjekti pomemben del organizacije v državah gostiteljicah; ker imajo države članice pravno obveznost, da beguncem zagotovijo zaščito v skladu z mednarodnim pravom in pravom EU, tudi z direktivo o začasni zaščiti, in morajo zato okrepiti prizadevanja za lažje usklajevanje na terenu in zagotoviti boljšo porazdelitev nalog;

| J. | ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti položaju begunk, ki se soočajo s presečno diskriminacijo, kot so Rominje, temnopolte ženske, ženske brez državljanstva, invalidke, migrantke, rasno diskriminirane ženske in osebe LGBTIQ+, vključno s transspolnimi ženskami, katerih identiteta morda ni priznana, zlasti na Poljskem in Madžarskem, kjer so bili sprejeti ukrepi proti osebam LGBTIQ+; ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti tudi rasno diskriminiranim ženskam afriškega porekla in državljanom tretjih držav na mejnih prehodih; ker diskriminacija in nasilje na podlagi spola, ki ju te skupine žensk doživljajo na mejah, pogosto nista prijavljena in dokumentirana, kar pomeni, da ta pojav ostaja skrit; |
| --- | --- |

J.

ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti položaju begunk, ki se soočajo s presečno diskriminacijo, kot so Rominje, temnopolte ženske, ženske brez državljanstva, invalidke, migrantke, rasno diskriminirane ženske in osebe LGBTIQ+, vključno s transspolnimi ženskami, katerih identiteta morda ni priznana, zlasti na Poljskem in Madžarskem, kjer so bili sprejeti ukrepi proti osebam LGBTIQ+; ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti tudi rasno diskriminiranim ženskam afriškega porekla in državljanom tretjih držav na mejnih prehodih; ker diskriminacija in nasilje na podlagi spola, ki ju te skupine žensk doživljajo na mejah, pogosto nista prijavljena in dokumentirana, kar pomeni, da ta pojav ostaja skrit;

| K. | ker starejšim ženskam, zlasti tistim, ki nimajo kontaktnih točk v EU, pogosto grozi izoliranost brez družinskih ali širših vezi v skupnosti; ker so še posebej ranljive zaradi jezikovnih ovir in ker nimajo dostopa do socialnih in podpornih storitev, vključno z dostopom do zdravil in hrane; |
| --- | --- |

K.

ker starejšim ženskam, zlasti tistim, ki nimajo kontaktnih točk v EU, pogosto grozi izoliranost brez družinskih ali širših vezi v skupnosti; ker so še posebej ranljive zaradi jezikovnih ovir in ker nimajo dostopa do socialnih in podpornih storitev, vključno z dostopom do zdravil in hrane;

| L. | ker vojna v Ukrajini na posebne načine vpliva na ženske, tudi tiste, ki se soočajo s presečno diskriminacijo, in poglablja obstoječe neenakosti; ker večina gospodinjstev v Ukrajini zdaj sloni na ženskah in so zaradi hudega pomanjkanja hrane, vode in energije v Ukrajini v negotovem in zelo ranljivem položaju; |
| --- | --- |

L.

ker vojna v Ukrajini na posebne načine vpliva na ženske, tudi tiste, ki se soočajo s presečno diskriminacijo, in poglablja obstoječe neenakosti; ker večina gospodinjstev v Ukrajini zdaj sloni na ženskah in so zaradi hudega pomanjkanja hrane, vode in energije v Ukrajini v negotovem in zelo ranljivem položaju;

| M. | ker so mnoge ženske ostale v Ukrajini in so se mobilizirale za boj ali za nebojno podporo; ker je približno 15 % pripadnikov ukrajinske vojske žensk, približno 300 000 žensk pa je trenutno na bojiščih; ker so bile v Ukrajini zajete tudi vojakinje; ker obstajajo znaki, da so bile ukrajinske vojakinje v ujetništvu žrtve mučenja, ponižujočega ravnanja in spolnega nasilja; ker so poročila o takem slabem ravnanju zelo skrb vzbujajoča; ker je treba na vsak način spoštovati določbe Ženevske konvencije o humanem ravnanju z vojnimi ujetniki (člen 13); ker ženske predstavljajo tudi drugo obrambno linijo, ki zagotavlja nebojno podporo in ključno logistiko, vključno s pomočjo pri evakuaciji civilistov; ker so v Ukrajini ostale ženske, ki bodisi ne smejo zapustiti države, na primer ženske, ki delajo v kritični infrastrukturi, bodisi je ne želijo ali ne morejo zapustiti; |
| --- | --- |

M.

ker so mnoge ženske ostale v Ukrajini in so se mobilizirale za boj ali za nebojno podporo; ker je približno 15 % pripadnikov ukrajinske vojske žensk, približno 300 000 žensk pa je trenutno na bojiščih; ker so bile v Ukrajini zajete tudi vojakinje; ker obstajajo znaki, da so bile ukrajinske vojakinje v ujetništvu žrtve mučenja, ponižujočega ravnanja in spolnega nasilja; ker so poročila o takem slabem ravnanju zelo skrb vzbujajoča; ker je treba na vsak način spoštovati določbe Ženevske konvencije o humanem ravnanju z vojnimi ujetniki (člen 13); ker ženske predstavljajo tudi drugo obrambno linijo, ki zagotavlja nebojno podporo in ključno logistiko, vključno s pomočjo pri evakuaciji civilistov; ker so v Ukrajini ostale ženske, ki bodisi ne smejo zapustiti države, na primer ženske, ki delajo v kritični infrastrukturi, bodisi je ne želijo ali ne morejo zapustiti;

| N. | ker se pojavlja vse več pričanj žrtev in obveščevalnih poročil o spolnem nasilju v konfliktu; ker je vse več poročil, da ruska vojska kot orožje v vojni proti civilnemu prebivalstvu v Ukrajini vse pogosteje uporablja posilstva, spolno nadlegovanje, mučenje, množične usmrtitve in genocid; |
| --- | --- |

N.

ker se pojavlja vse več pričanj žrtev in obveščevalnih poročil o spolnem nasilju v konfliktu; ker je vse več poročil, da ruska vojska kot orožje v vojni proti civilnemu prebivalstvu v Ukrajini vse pogosteje uporablja posilstva, spolno nadlegovanje, mučenje, množične usmrtitve in genocid;

| O. | ker je uporaba spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola kot orožja vojno hudodelstvo in bi ga bilo zato treba preganjati v skladu z določbami mednarodnega prava in Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, zlasti njegovih členov 7 in 8, ki posilstvo, spolno suženjstvo, prisilno prostitucijo, prisilno nosečnost in prisilno sterilizacijo ali katero koli obliko spolnega nasilja opredeljujeta kot hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva ter jih enačita z mučenjem in drugimi hudimi vojnimi hudodelstvi, ne glede na to, ali se ta dejanja, zlasti tista, ki so povezana s spolnim in drugim nasiljem nad ženskami in deklicami, sistematično izvajajo med mednarodnimi ali internimi konflikti; |
| --- | --- |

O.

ker je uporaba spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola kot orožja vojno hudodelstvo in bi ga bilo zato treba preganjati v skladu z določbami mednarodnega prava in Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, zlasti njegovih členov 7 in 8, ki posilstvo, spolno suženjstvo, prisilno prostitucijo, prisilno nosečnost in prisilno sterilizacijo ali katero koli obliko spolnega nasilja opredeljujeta kot hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva ter jih enačita z mučenjem in drugimi hudimi vojnimi hudodelstvi, ne glede na to, ali se ta dejanja, zlasti tista, ki so povezana s spolnim in drugim nasiljem nad ženskami in deklicami, sistematično izvajajo med mednarodnimi ali internimi konflikti;

| P. | ker pri zagotavljanju pravice za žrtve spolnega nasilja na Mednarodnem kazenskem sodišču doslej ni bilo veliko uspeha in ker na tem področju obstajajo primeri obsodb, ki so bile razveljavljene (sodba proti Jeanu Paulu Bembi iz Demokratične republike Kongo); |
| --- | --- |

P.

ker pri zagotavljanju pravice za žrtve spolnega nasilja na Mednarodnem kazenskem sodišču doslej ni bilo veliko uspeha in ker na tem področju obstajajo primeri obsodb, ki so bile razveljavljene (sodba proti Jeanu Paulu Bembi iz Demokratične republike Kongo);

| Q. | ker še vedno veliko skrbi zbuja nezadostna razpoložljivost in dostopnost ustreznih služb za pomoč beguncem, ki so žrtve nasilja na podlagi spola, tudi v sprejemnih centrih; ker je bistvenega pomena, da je del odziva na sedanjo krizo tudi preprečevanje nasilja na podlagi spola in vzpostavitev služb za takojšnje odzivanje; |
| --- | --- |

Q.

ker še vedno veliko skrbi zbuja nezadostna razpoložljivost in dostopnost ustreznih služb za pomoč beguncem, ki so žrtve nasilja na podlagi spola, tudi v sprejemnih centrih; ker je bistvenega pomena, da je del odziva na sedanjo krizo tudi preprečevanje nasilja na podlagi spola in vzpostavitev služb za takojšnje odzivanje;

| R. | ker se z množičnim razseljevanjem in tokom beguncev zaradi vojne v Ukrajini ustvarjajo pogoji za porast trgovine z ljudmi; ker obstajajo tehtna neuradna poročila o nevarnosti trgovine z ljudmi, katere tarča so begunci, zlasti ženske in otroci brez spremstva, ki so padli v roke trgovcem z ljudmi ali so pogrešani, saj trgovci z ljudmi pogosto zlorabljajo njihov ranljivi položaj, tako da se predstavljajo kot ponudniki prevoza, bodisi z avtomobilom na obeh straneh meje bodisi na železniških ali avtobusnih postajah; |
| --- | --- |

R.

ker se z množičnim razseljevanjem in tokom beguncev zaradi vojne v Ukrajini ustvarjajo pogoji za porast trgovine z ljudmi; ker obstajajo tehtna neuradna poročila o nevarnosti trgovine z ljudmi, katere tarča so begunci, zlasti ženske in otroci brez spremstva, ki so padli v roke trgovcem z ljudmi ali so pogrešani, saj trgovci z ljudmi pogosto zlorabljajo njihov ranljivi položaj, tako da se predstavljajo kot ponudniki prevoza, bodisi z avtomobilom na obeh straneh meje bodisi na železniških ali avtobusnih postajah;

| S. | ker trenutno v Ukrajini 80 000 žensk čaka na porod; ker zaradi težkih razmer na terenu ni ustreznega dostopa do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic žensk, ki so ostale v Ukrajini; ker je dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic vse težji tudi za begunke, ki prihajajo v EU; |
| --- | --- |

S.

ker trenutno v Ukrajini 80 000 žensk čaka na porod; ker zaradi težkih razmer na terenu ni ustreznega dostopa do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic žensk, ki so ostale v Ukrajini; ker je dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic vse težji tudi za begunke, ki prihajajo v EU;

| T. | ker ženske potrebujejo dostop do vseh storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, vključno s kontracepcijo, kontracepcijo v sili, zakonitim in varnim splavom, predporodno oskrbo in usposobljeno pomočjo med porodom; ker je dostop do kontracepcije v sili močno oviran zaradi omejitev na Poljskem in Madžarskem, kjer veljajo strogi pogoji za izdajo recepta; ker na Poljskem, v Romuniji in na Slovaškem obstajajo ekonomske ovire pri dostopu do takih temeljnih storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, saj niso vključene v javno zdravstveno zavarovanje ali subvencijske sheme, kar predstavlja veliko stroškovno oviro, saj morajo begunci stroške v celoti plačati sami ali za pomoč pri kritju stroškov prositi lokalne organizacije civilne družbe; ker na Poljskem velja skoraj popolna prepoved splava; |
| --- | --- |

T.

ker ženske potrebujejo dostop do vseh storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, vključno s kontracepcijo, kontracepcijo v sili, zakonitim in varnim splavom, predporodno oskrbo in usposobljeno pomočjo med porodom; ker je dostop do kontracepcije v sili močno oviran zaradi omejitev na Poljskem in Madžarskem, kjer veljajo strogi pogoji za izdajo recepta; ker na Poljskem, v Romuniji in na Slovaškem obstajajo ekonomske ovire pri dostopu do takih temeljnih storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, saj niso vključene v javno zdravstveno zavarovanje ali subvencijske sheme, kar predstavlja veliko stroškovno oviro, saj morajo begunci stroške v celoti plačati sami ali za pomoč pri kritju stroškov prositi lokalne organizacije civilne družbe; ker na Poljskem velja skoraj popolna prepoved splava;

| U. | ker zagovorniki in nevladne organizacije prejemajo na stotine klicev nosečih begunk iz Ukrajine, ki zaradi dejanske prepovedi splava na Poljskem nosečnosti ne morejo prekiniti; ker medicinska pomoč pri splavu med zgodnjo nosečnostjo na Slovaškem ni zakonita, na Madžarskem pa ni na voljo; ker so ruski napadalci med konfliktom posilili veliko žensk in ker je dostop do kontracepcije v sili, profilakse po izpostavitvi ter varnih in zakonitih storitev splava v Ukrajini ter državah gostiteljicah in tranzitnih državah ključnega pomena; ker morajo vse države gostiteljice, vključno s Poljsko, izpolniti svojo obveznost, tudi v skladu z nacionalno zakonodajo, da ženskam, ki so zanosile zaradi posilstva, zagotovijo dostop do splava; ker storitve na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic spadajo med osnovne zdravstvene storitve in bi morale države članice vsem zagotoviti dostop do njih, vključno z dostopom do varne in zakonite oskrbe in pomoči pri splavu v vseh okoliščinah; |
| --- | --- |

U.

ker zagovorniki in nevladne organizacije prejemajo na stotine klicev nosečih begunk iz Ukrajine, ki zaradi dejanske prepovedi splava na Poljskem nosečnosti ne morejo prekiniti; ker medicinska pomoč pri splavu med zgodnjo nosečnostjo na Slovaškem ni zakonita, na Madžarskem pa ni na voljo; ker so ruski napadalci med konfliktom posilili veliko žensk in ker je dostop do kontracepcije v sili, profilakse po izpostavitvi ter varnih in zakonitih storitev splava v Ukrajini ter državah gostiteljicah in tranzitnih državah ključnega pomena; ker morajo vse države gostiteljice, vključno s Poljsko, izpolniti svojo obveznost, tudi v skladu z nacionalno zakonodajo, da ženskam, ki so zanosile zaradi posilstva, zagotovijo dostop do splava; ker storitve na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic spadajo med osnovne zdravstvene storitve in bi morale države članice vsem zagotoviti dostop do njih, vključno z dostopom do varne in zakonite oskrbe in pomoči pri splavu v vseh okoliščinah;

| V. | ker ukrajinska zakonodaja dovoljuje nadomestno materinstvo, Ukrajina pa predstavlja več kot četrtino svetovnega trga nadomestnega materinstva – v tej državi se vsako leto nadomestnim materam rodi od 2 000 do 2 500 dojenčkov; ker so se nadomestne matere zaradi vojne znašle v velikih težavah, saj nosečnosti ne morejo nadaljevati v razmerah, ki bi ugodno vplivale na njihovo dobro počutje, ostale pa so tudi brez dostopa do zdravstvenih storitev med nosečnostjo in porodom ter po porodu; ker so jih nekatere agencije za nadomestno materinstvo pozvale, naj pred porodom ne zbežijo iz Ukrajine; ker so novorojenčki še posebej ranljivi in ker imajo nameravani starši zaradi vojne težave pri prevzemanju starševske skrbi, javne ustanove pa za novorojenčke težko prevzemajo odgovornost in uredijo skrb v ustreznih razmerah, kadar je to potrebno; |
| --- | --- |

V.

ker ukrajinska zakonodaja dovoljuje nadomestno materinstvo, Ukrajina pa predstavlja več kot četrtino svetovnega trga nadomestnega materinstva – v tej državi se vsako leto nadomestnim materam rodi od 2 000 do 2 500 dojenčkov; ker so se nadomestne matere zaradi vojne znašle v velikih težavah, saj nosečnosti ne morejo nadaljevati v razmerah, ki bi ugodno vplivale na njihovo dobro počutje, ostale pa so tudi brez dostopa do zdravstvenih storitev med nosečnostjo in porodom ter po porodu; ker so jih nekatere agencije za nadomestno materinstvo pozvale, naj pred porodom ne zbežijo iz Ukrajine; ker so novorojenčki še posebej ranljivi in ker imajo nameravani starši zaradi vojne težave pri prevzemanju starševske skrbi, javne ustanove pa za novorojenčke težko prevzemajo odgovornost in uredijo skrb v ustreznih razmerah, kadar je to potrebno;

| 1. | ponovno najostreje obsoja nezakonito, neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo Ruske federacije proti Ukrajini in vdor na njeno ozemlje ter obsoja vsa vojna hudodelstva proti civilnemu prebivalstvu, vključno z ženskami in deklicami v vsej njihovi raznolikosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno poziva institucije EU, naj si v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji in na podlagi zaslug prizadevajo, da se Ukrajini podeli status kandidatke za članstvu v EU, medtem pa naj si še naprej prizadevajo za njeno vključitev v enotni trg EU v skladu s pridružitvenim sporazumom, da bi ustrezno zaščitili ukrajinske ženske in deklice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izreka pohvalo državljanom EU, civilni družbi, državam članicam in sami EU za solidarnost z Ukrajino in ljudmi, ki bežijo iz Ukrajine; poudarja, da si organizacije civilne družbe, ki delujejo na terenu, zlasti lokalne ženske organizacije, pa tudi prostovoljci, lokalne oblasti ter lokalne in nacionalne vlade, zlasti sosednjih držav članic in drugih držav, ter mednarodne organizacije že od začetka vojne prizadevajo za izboljšanje položaja begunk, ki bežijo iz Ukrajine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je vsaka diskriminacija, tudi na podlagi državljanstva, statusa prebivanja, prepričanja ali vere, rase, barve kože, etnične pripadnosti, spola, starosti, spolne usmerjenosti, spolne identitete, socialno-ekonomskega ozadja, genetskih značilnosti, invalidnosti ali jezika, nesprejemljiva in jo je treba dejavno preprečevati; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj zagotovi pravilno in celovito izvajanje direktive o začasni zaščiti v vseh 27 državah članicah ter zagotovi, da bodo begunke, ki bežijo pred vojno v Ukrajini, v celoti uživale pravice iz te direktive, zlasti glede zdravstvenih storitev, materinstva, otroškega varstva in dostopa do trga dela; meni, da bi moral pridružitveni parlamentarni odbor EU–Ukrajina v skladu s posodobljenim mandatom spremljati uporabo te direktive v državah članicah, ki mejijo na Ukrajino; poziva k nemotenemu in enakopravnemu izvajanju direktive o začasni zaščiti za državljane tretjih držav z dovoljenjem za prebivanje za daljši čas in druge skupine državljanov tretjih držav, ki bežijo pred vojno v Ukrajini; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odločno obsoja uporabo spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola kot vojnega orožja in poudarja, da je to vojno hudodelstvo, kot tudi spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola v tranzitnih centrih v Ukrajini in po vsej EU; izraža zaskrbljenost zaradi vse večjega števila poročil o trgovini z ljudmi, spolnem nasilju, izkoriščanju, posilstvih in zlorabah, s katerimi se soočajo ženske in otroci, ki bežijo iz Ukrajine in prihajajo v Evropo; poziva države EU, naj obravnavajo posebne potrebe žensk in deklic v sprejemnih centrih ter zagotovijo, da bodo storitve pomoči pri nasilju na podlagi spola ter poti napotitve in pritožbeni mehanizmi v skupnostih takoj na voljo v jezikih in oblikah, dostopnih vsem skupinam; poziva EU ter države gostiteljice in tranzitne države, naj zagotovijo dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, zlasti nujne kontracepcije, profilakse po izpostavitvi in splava, tudi za preživele žrtve posilstva; poziva EU in njene države članice, naj podprejo lokalne, nacionalne in mednarodne organizacije, ki zagotavljajo storitve in zatočišča za preživele žrtve nasilja na podlagi spola med begunskimi ženskami in dekleti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja vključitev žensk, ki bežijo pred oboroženimi spopadi, in zahtevo po zagotovitvi posebne podpore v predlogu Komisije za direktivo o nasilju na podlagi spola; ugotavlja, da razseljevanje in pritok beguncev iz vojne v Ukrajini večinoma temeljita na spolu; poziva EU, naj sprejme odziv na krizo, ki bo upošteval vidik spola, in naj da prednost zaščiti pred spolnim nasiljem in nasiljem na podlagi spola ter dostopu do osnovnih storitev spolnega in reproduktivnega zdravja za vse begunce, ki bežijo iz Ukrajine, vključno s tistimi, ki so še vedno v državi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je potrebna specializirana podpora za ženske in deklice, ki so preživele nasilje ali so bile žrtve nasilja in spolne zlorabe, ter poziva države članice, naj vzpostavijo take podporne programe z ustrezno psihološko in duševno podporo in svetovanjem, da bi premagale travmatične izkušnje; poudarja, da je treba v Ukrajini in EU vzpostaviti ustrezne mehanizme poročanja in dokumentiranja, vključno z usklajevanjem zbiranja pričevanj žrtev, da bi primere predložili Mednarodnemu kazenskemu sodišču v pregon in da bi storilci odgovarjali za svoja dejanja; poziva EU, naj ta prizadevanja podpre s sredstvi ter strokovnim znanjem in logistiko; poudarja, da je pomembno vzpostaviti platformo za beleženje primerov spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola, povezanega z vojno, tudi zato, da se zagotovijo ustrezni pogoji za to, kot so specializirani tolmači; |
| --- | --- |

8.

| 9. | odločno obsoja in izraža veliko zaskrbljenost zaradi izgonov, prevozov in premestitev ukrajinskih žensk in njihovih otrok v Rusijo, o čemer so mediji in skupine za človekove pravice obširno poročali; poudarja, da je to v nasprotju z Ženevskimi konvencijami; vztraja, da je treba vse ukrajinske državljane, ki so bili prisilno preseljeni v Rusijo, nemudoma vrniti v Ukrajino; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izraža zaskrbljenost, ker se ne ve, kje in v kakšnem stanju se nahajajo ujetniki, ki so jih zaprle ruske sile, zlasti ujetnice, ki so izrazito izpostavljene posebnim vrstam nasilja na podlagi spola; zato poziva Mednarodni odbor Rdečega križa, naj prevzame odgovornost za odkrivanje, kje se nahajajo ujetnice, ter za zagotovitev njihove pravične in humane obravnave; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da ženske in deklice potrebujejo stalen dostop do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja ves čas konfliktov in razseljevanja, vključno z dostopom do varnega poroda, storitev načrtovanja družine, zakonitega in varnega splava in klinične obravnave posilstva; poziva, naj se v skladu s svežnjem OZN o minimalnih začetnih storitvah zagotovijo finančna sredstva za bistvene in življenjsko pomembne storitve spolnega in reproduktivnega zdravja; pozdravlja predlog Komisije, da se v državah gostiteljicah zagotovijo triažna vozlišča, v katerih se bo beguncem nudila nujna zdravstvena oskrba in se bo poskrbelo za njihovo takojšnjo premestitev v druge države članice EU; poudarja, da je treba v teh triažnih vozliščih opredeliti časovno občutljive potrebe na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, kot so nujna kontracepcija, zakonit in varen splav in nujna porodniška oskrba ter potreba po strokovnjakih za spolno nasilje in nasilje na podlagi spola; poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo dodatne ukrepe, sredstva in mehanizme EU za odzivanje na potrebe Ukrajincev na področju spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola ter spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, zlasti tako, da zahtevajo vključitev proizvodov za spolno in reproduktivno zdravje v mehanizem Unije na področju civilne zaščite in tako, da v humanitarne pakete in konvoje v Ukrajino in sosednje tranzitne države ali države gostiteljice beguncev vključijo zdravstvene pripomočke za dostojanstvo, vključno s kontracepcijskimi sredstvi in kompleti za spolno in reproduktivno zdravje, zlasti če je to potrebno za premostitev nacionalnih omejitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je trgovina z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja in druge namene še vedno eno največjih tveganj za ženske in otroke, ki bežijo iz Ukrajine, ki so v posebej ranljivem položaju; ugotavlja, da so bile ukrajinske ženske že pred vojno med najpogostejšimi žrtvami trgovine z ljudmi v EU; poziva države članice, naj begunskim ženskam in deklicam zagotovijo varnost in svobodo pred spolnim izkoriščanjem, tudi z zagotavljanjem varnega in usklajenega prevoza med državami članicami; poziva države članice in EU, naj hitro odkrijejo in kazensko preganjajo mreže trgovine z ljudmi, ki imajo koristi od spolnega izkoriščanja begunskih žensk in deklic; ponovno poudarja, da prostitucija poganja trgovino z ranljivimi ženskami; spodbuja EU, naj Ukrajino podpre pri vlaganju v ukrepe za preprečevanje trgovine z ljudmi in ozaveščanje o njej na ukrajinski strani, na primer z razširjanjem informacij o teh tveganjih; poudarja, da so nadomestne matere v posebej ranljivem in negotovem položaju; odločno vztraja, da je najpomembnejši interes življenje žensk in da se jim ne bi smelo preprečiti, da zapustijo Ukrajino, če to želijo; opozarja, da je spolno izkoriščanje za nadomestno materinstvo in reprodukcijo nesprejemljivo ter pomeni kršitev človekovega dostojanstva in človekovih pravic; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obsoja prakso nadomestnega materinstva, zaradi katere so lahko ženske po vsem svetu izpostavljene izkoriščanju, zlasti revnejše in tiste v ranljivem položaju, na primer v času vojne; poziva EU in njene države članice, naj posebno pozornost namenijo varstvu nadomestnih mater med nosečnostjo in porodom ter po porodu in naj spoštujejo vse njihove pravice, pa tudi pravice novorojenčkov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja resne posledice nadomestnega materinstva za ženske, njihove pravice in zdravje, negativne posledice za enakost spolov in izzive, ki izhajajo iz čezmejnih posledic te prakse, kar se je pokazalo na primeru žensk in otrok, ki jih je prizadela vojna proti Ukrajini; poziva EU in njene države članice, naj preučijo razsežnosti te industrije, socialno-ekonomske razmere in položaj nosečnic, pa tudi posledice za njihovo telesno in duševno zdravje ter dobro počutje dojenčkov; poziva k uvedbi zavezujočih ukrepov za reševanje problematike nadomestnega materinstva ter zaščito pravic žensk in novorojenčkov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija aktivirala sodelovanje v okviru mreže nacionalnih poročevalcev o trgovini z ljudmi in v zvezi s tem aktivirala policijsko sodelovanje na področju boja proti trgovini z ljudmi, tudi na platformi EMPACT, in napotitev Europolovih skupin v države, ki mejijo na Ukrajino; poziva, naj se ta prizadevanja podprejo z zadostnimi finančnimi sredstvi na ravni EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja skupni načrt v desetih točkah, ki je bil 28. marca 2022 predstavljen notranjim ministrom in zajema načrt Komisije za tesnejše evropsko usklajevanje pri sprejemanju ljudi, ki bežijo pred vojno proti Ukrajini; ugotavlja, da so v okviru načrta v desetih točkah predlagani standardni operativni postopki in smernice za sprejem in podporo otrok ter premestitev mladoletnikov brez spremstva; pozdravlja, da je bil v okviru načrta v desetih točkah oblikovan skupni načrt za boj proti trgovini z ljudmi, ki temelji na strategiji EU za boj proti trgovini z ljudmi (2021–2025) pod vodstvom koordinatorja EU za boj proti trgovini z ljudmi; poziva k njegovemu hitremu sprejetju; poziva k dodatnim naložbam v ukrepe za boj proti trgovini z ljudmi v Ukrajini, kot je brezplačna telefonska številka za pomoč po vsej EU, tudi v ukrajinščini, posebej za begunce, žrtve trgovine z ljudmi, ali osebe, ki jim grozi trgovina z ljudmi ali spolno nasilje in nasilje na podlagi spola; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo usklajevanje na mejnih prehodih in v sprejemnih objektih ter poskrbijo za natančno registracijo beguncev in njihov dostop do potrebne dokumentacije; pozdravlja program registracije za prostovoljce, ki pomagajo beguncem, da bi tako imeli pregled nad osebami, ki pomagajo; poziva Komisijo, naj dodatno okrepi prizadevanja za preprečevanje kaznivih dejanj in boj proti kaznivim dejanjem, s katerimi bi se lahko soočale begunke, kot so trgovina z ljudmi, spolno nasilje in nasilje na podlagi spola, izkoriščanje in zloraba; poudarja, da je trgovina z ljudmi vseh vrst, zlasti za namene spolnega izkoriščanja s strani zvodnikov, lastnikov bordelov in kupcev spolnih storitev, pa tudi za druge namene, eno največjih tveganj za begunke in otroke, ki bežijo iz Ukrajine; poziva policijske sile držav članic in Europol, naj izvajajo kampanje ozaveščanja na tranzitnih točkah, ki jih uporabljajo trgovci z ljudmi, kot so železniške in avtobusne postaje, bencinske postaje, avtoceste ali letališča, prek katerih lahko tihotapijo žrtve, pa tudi sprejemni centri za begunce, v katerih lahko žrtve izberejo, ter te točke spremljajo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | spodbuja države članice, naj izkoristijo pomoč, ki jo nudijo agencije EU pri sprejemu begunk; poudarja potrebo po vseevropski platformi za registracijo oseb, ki zaprosijo za začasno zaščito, kot je predlagala Komisija, ki je zlasti nujna za podporo prizadevanjem za iskanje in ponovno združitev mladoletnikov brez spremstva, pa tudi tistih, ki jim grozi trgovina z ljudmi, kot so ženske in deklice; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj hitro pripravi in uvede enotne smernice za sprejem in podporo otrokom, zlasti mladim deklicam in starejšim ženskam, tudi med postopki za premestitev otrok brez spremstva, zagotavljanjem začasne alternativne oskrbe in ponovno združitvijo otrok z družinskimi člani; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da države članice gostiteljice zagotavljajo podporo milijonom beguncev, ki bežijo iz Ukrajine, zlasti ženskam in otrokom, kar vpliva na njihove socialne, zdravstvene in izobraževalne storitve ter storitve otroškega varstva; zato poziva Komisijo, naj opravi podrobno analizo potreb in prilagodi obstoječe politike, vključno s finančnimi instrumenti, kot so strukturni skladi, pri čemer naj ohrani pristop, ki upošteva različnost spolov; poziva Komisijo, naj pri tej nalogi čim bolj podpre države članice, pri čemer naj posebno pozornost nameni ženskam in mladim deklicam; pozdravlja prizadevanja držav članic za delitev odgovornosti prek solidarnostne platforme in spodbuja dodatno povečanje tega sodelovanja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da je nujno, da begunke čim prej dobijo dostop do sredstev za preživljanje, vključno z zmožnostjo dela in zaslužka; poziva k posebnim programom in jezikovnim tečajem ter splošnemu dostopu do otroškega varstva, da bi olajšali vključevanje na trg dela EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da se upoštevajo potrebe žensk, ki se soočajo s presečno diskriminacijo zaradi rasne ali etnične pripadnosti, invalidnosti, državljanstva, spolne usmerjenosti, spolne identitete ali izražanja, vključno s tistimi, ki so doživele spolno nasilje, zlasti z zagotavljanjem varnega in ustreznega sprejema ali oskrbe ter zagotavljanjem, da na mejnih prehodih ni diskriminacije; poudarja, da je treba zbirati in analizirati podatke, razčlenjene po spolu, starosti, invalidnosti, državljanstvu in namembnem kraju (če je znan), da bi podprli kratkoročno in dolgoročno načrtovanje ustreznih storitev in objektov; poziva Komisijo, naj zagotovi, da romske ženske, ki bežijo iz Ukrajine, ne bodo diskriminirane in da se bodo lahko gibale znotraj EU; poziva države članice, naj zagotovijo njihovo zaščito pri izvajanju direktive o začasni zaščiti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja finančna sredstva EU za begunce, ki bežijo iz Ukrajine, tudi prek pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), sklada za azil, migracije in vključevanje ter kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE), kar bi državam in regijam EU omogočilo, da zagotovijo nujno pomoč ljudem, ki bežijo zaradi ruske invazije Ukrajine; poziva, naj se pri teh skladih upošteva različnost spolov; vztraja, da bi moral ta parlament nadzorovati porabo sredstev, zlasti v državah s stalnimi kršitvami pravne države, kot sta Poljska in Madžarska; ponovno poudarja, da je načelo vključevanja načela enakosti spolov in priprave proračuna ob upoštevanju načela enakosti spolov temeljno načelo EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da organizacije civilne družbe potrebujejo večjo neposredno finančno in materialno podporo EU in njenih držav članic, da bi olajšali usklajevanje na terenu in zagotovili boljšo porazdelitev različnih odgovornosti; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo usklajevanje humanitarne pomoči v sodelovanju s civilno družbo in mednarodnimi organizacijami, vključno z Visokim komisariatom OZN za begunce, Agencijo OZN za ženske, Skladom OZN za prebivalstvo, Svetovno zdravstveno organizacijo in drugimi agencijami OZN, pa tudi Mednarodno organizacijo za migracije in Mednarodnim odborom Rdečega križa, ter zagotovijo takojšen in neposreden dostop do financiranja organizacijam civilne družbe, ki zagotavljajo pomoč ukrajinskim beguncem, zlasti organizacijam za enakost spolov, spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter organizacijam za pravice žensk in zagovornikom človekovih pravic, v vseh tranzitnih državah članicah in državah članicah gostiteljicah beguncev, zlasti v državah, ki omejujejo spolno in reproduktivno zdravje in pravice; poziva Komisijo in države članice, naj vključijo organizacije civilne družbe ter se z njimi in lokalnimi organi posvetujejo o razpoložljivosti sredstev ter načinu njihove porabe in dodeljevanja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva institucije EU in države članice, naj se tesno posvetujejo z organizacijami, ki se borijo za pravice žensk, deklet in marginaliziranih skupin, zlasti na terenu, pa tudi pri sprejemanju političnih odločitev v zvezi s to vojno; poziva k posebni podpori zagovornicam človekovih pravic, ki so še vedno dejavne v Ukrajini, in njihovi zaščiti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja izjemno delo nevladnih organizacij in aktivističnih skupin za pomoč ženskam pri dostopu do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter dejstvo, da njihovi člani, kot je Justyna Wydrzyńska, ki je bila v skladu z drakonskim poljskim zakonom proti splavu obtožena, da je drugi ženski priskrbela medicinske tablete za splav, tvegajo lastno svobodo; poziva Komisijo, naj te zagovornice človekovih pravic zaščiti in podpre pred morebitnim preganjanjem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja posebne težave, s katerimi se srečujejo družine LGBTIQ+ pri prečkanju meja; poudarja, da obstaja tveganje, da bodo otroci istospolnih parov ločeni od enega ali obeh staršev; poziva države članice, naj pri izvajanju direktive o začasni zaščiti upoštevajo dejanska partnerstva in družine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja na težaven položaj in ovire za transspolne osebe, tudi transspolne ali transspolne in interseksualne ženske z moškim označevalcem spola v potnem listu, ki ne morejo bežati iz Ukrajine; opozarja, da transspolne osebe, katerih osebni dokumenti ne ustrezajo njihovi identiteti, ne morejo prečkati notranjih kontrolnih točk in so lahko izključeni iz ukrepov civilne zaščite; poudarja, da sprejemna taborišča, ki so jih zanje vzpostavili prostovoljci in civilna družba, nimajo zmogljivosti za nastanitev vseh; poudarja, da imajo transspolne osebe težave pri dostopu do hormonskega zdravljenja; opozarja, da Svetovna zdravstvena organizacija takšno zdravljenje in druga posebna zdravila za transspolne in interseksualne osebe uvršča med bistvene, zato bi jih bilo treba vključiti v pakete humanitarne pomoči; zato poziva Komisijo, naj v zvezi s tem zagotovi finančno podporo in pomoč EU pri usklajevanju; poziva EU, naj od Ukrajine zahteva poenostavitev postopkov, da bodo lahko te ženske pobegnile iz Ukrajine; poziva države članice EU, naj zagotovijo ustrezna zdravila in zdravljenje, ko bodo te ženske prečkale mejo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da je treba zagotoviti ustrezno podporo občinam v Ukrajini, ki gostijo notranje razseljene osebe, da bodo te osebe lahko ostale v svoji državi, dokler jim situacija ne omogoča, da se vrnejo na svoje domove; pozdravlja prizadevanja Komisije v zvezi s potrebami notranje razseljenih žensk in deklic; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja na resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti ter vse njegove poznejše resolucije in poziva k njihovemu izvrševanju; vztraja, da je treba ženske v vsej njihovi raznolikosti in marginalizirane skupine vključiti v preprečevanje in reševanje konfliktov, mediacijo in mirovna pogajanja na vseh področjih, zato poziva institucije EU, naj ustanovijo projektno skupino, v katero bodo vključene ženske in civilna družba na terenu; poziva, naj instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje zagotovi pomoč v obliki skladov za usposabljanje žensk in nevladnih organizacij v Ukrajini, da bi jim omogočili sodelovanje pri reševanju konflikta in obnovi po konfliktu; poziva institucije EU in države članice, naj pri prizadevanjih za končanje te vojne posebno pozornost namenijo enakosti spolov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja na težke razmere, s katerimi se sooča Moldavija, kar zadeva njeno obremenjeno infrastrukturo in storitve; pozdravlja zaveze za premestitev v okviru solidarnostne platforme za pomoč Moldaviji pri njenih prizadevanjih za sprejem beguncev, ki bežijo iz Ukrajine; poziva države članice in Komisijo, naj si še naprej prizadevajo za nadaljnjo pomoč Moldaviji z delitvijo odgovornosti in zagotavljanjem posebne pomoči za zadovoljitev potreb begunskih žensk in deklic; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Organizaciji združenih narodov, Svetu Evrope ter predsedniku, vladi in parlamentu Ukrajine. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  UL L 212, 7.8.2001, str. 12.

(2)  UL L 71, 4.3.2022, str. 1.

(3)  UL L 101, 15.4.2011, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0052.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0120.

(6)  UL C 404, 6.10.2021, str. 202.

(7)  https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine

(8)  https://www.unrefugees.org/emergencies/ukraine/

(9)  https://www.iom.int/news/71-million-people-displaced-war-ukraine-iom-survey

(10)  https://www.reuters.com/world/europe/moscow-has-deported-500000-people-russia-ukraine-lawmaker-says-2022-04-20/

(11)  https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine#:~:text=Share%20this%20page%3A-,Ukraine%20Situation%3A%20Moldova%20Refugee%20Border%20Monitoring,(14%2D03%2D2022)&text=Almost%20three%20million%20refugees%20have,displaced%20to%20Moldova%20(UNHCR)

(12)  https://ecre.org/wp-content/uploads/2022/03/Information-Sheet-%E2%80%93-Access-to-territory-asylum-procedures-and-reception-conditions-for-Ukrainian-nationals-in-European-countries.pdf

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/164 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/164

---

P9_TA(2022)0207

Učinek nezakonite ruske vojaške agresije proti Ukrajini na prometni in turistični sektor EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o učinku nezakonite ruske vojaške agresije proti Ukrajini na prometni in turistični sektor EU (2022/2643(RSP))

(2022/C 465/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2022/334 z dne 28. februarja 2022 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2022/334 z dne 28. februarja 2022 (1),

| — | ob upoštevanju dokumenta „Strateški kompas za varnost in obrambo – Za Evropsko unijo, ki varuje svoje državljane in državljanke, vrednote in interese ter prispeva k mednarodnemu miru in varnosti“, ki ga je Svet odobril 21. marca 2022, Evropski svet pa podprl 25. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta „Strateški kompas za varnost in obrambo – Za Evropsko unijo, ki varuje svoje državljane in državljanke, vrednote in interese ter prispeva k mednarodnemu miru in varnosti“, ki ga je Svet odobril 21. marca 2022, Evropski svet pa podprl 25. marca 2022,

| — | ob upoštevanju neuradnega srečanja ministrov za promet 8. aprila 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neuradnega srečanja ministrov za promet 8. aprila 2022,

| — | ob upoštevanju globalnega dogovora OZN o beguncih iz leta 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega dogovora OZN o beguncih iz leta 2018,

| — | ob upoštevanju izjave voditeljev držav ali vlad EU iz Versaillesa 11. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave voditeljev držav ali vlad EU iz Versaillesa 11. marca 2022,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2022 o ruski agresiji proti Ukrajini (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2022 o ruski agresiji proti Ukrajini (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2022 o potrebi po nujnem akcijskem načrtu EU za zagotovitev prehranske varnosti v EU in zunaj nje zaradi ruskega napada na Ukrajino (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2022 o potrebi po nujnem akcijskem načrtu EU za zagotovitev prehranske varnosti v EU in zunaj nje zaradi ruskega napada na Ukrajino (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2022 o sklepih z zasedanja Evropskega sveta od 24. do 25. marca 2022: aktualno dogajanje glede vojne v Ukrajini in sankcije EU proti Rusiji ter njihovo izvajanje (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2022 o sklepih z zasedanja Evropskega sveta od 24. do 25. marca 2022: aktualno dogajanje glede vojne v Ukrajini in sankcije EU proti Rusiji ter njihovo izvajanje (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2022 o zaščiti otrok in mladih, ki zaradi vojne v Ukrajini bežijo v EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2022 o zaščiti otrok in mladih, ki zaradi vojne v Ukrajini bežijo v EU (5),

| — | ob upoštevanju načrta Mednarodne agencije za energijo za zmanjšanje uporabe nafte v desetih točkah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta Mednarodne agencije za energijo za zmanjšanje uporabe nafte v desetih točkah,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za promet in turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za promet in turizem,

| A. | ker je EU sprejela pet svežnjev sankcij v odziv na nezakonito, neizzvano in neupravičeno rusko agresijo proti Ukrajini; |
| --- | --- |

A.

ker je EU sprejela pet svežnjev sankcij v odziv na nezakonito, neizzvano in neupravičeno rusko agresijo proti Ukrajini;

| B. | ker se pričakuje, da bo nov val sankcij bolj prizadel Rusijo v sektorju cestnega in pomorskega prometa; |
| --- | --- |

B.

ker se pričakuje, da bo nov val sankcij bolj prizadel Rusijo v sektorju cestnega in pomorskega prometa;

| C. | ker je Rusija 28. februarja 2022 kot povračilni ukrep napovedala prepoved uporabe ruskega zračnega prostora, ki vpliva na zrakoplove iz 36 držav, vključno z državami EU; |
| --- | --- |

C.

ker je Rusija 28. februarja 2022 kot povračilni ukrep napovedala prepoved uporabe ruskega zračnega prostora, ki vpliva na zrakoplove iz 36 držav, vključno z državami EU;

| D. | ker je Evropski svet v večletnem finančnem okviru 2021–2027 zmanjšal predlog v proračunski vrstici za vojaško mobilnost v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope s 6,5 na 1,69 milijarde EUR; |
| --- | --- |

D.

ker je Evropski svet v večletnem finančnem okviru 2021–2027 zmanjšal predlog v proračunski vrstici za vojaško mobilnost v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope s 6,5 na 1,69 milijarde EUR;

| E. | ker se je z zaprtjem ukrajinskega zračnega prostora ustavilo približno 3,3 % zračnega potniškega prometa v Evropi, poleg potniških letov med Rusijo in Evropo, ki so leta 2021 predstavljali 5,7 % celotnega evropskega prometa; |
| --- | --- |

E.

ker se je z zaprtjem ukrajinskega zračnega prostora ustavilo približno 3,3 % zračnega potniškega prometa v Evropi, poleg potniških letov med Rusijo in Evropo, ki so leta 2021 predstavljali 5,7 % celotnega evropskega prometa;

| F. | ker je leta 2020 okoli 535 plovil, ki so plula pod rusko zastavo, v pristaniščih držav članic EU opravilo okoli 8 848 postankov; |
| --- | --- |

F.

ker je leta 2020 okoli 535 plovil, ki so plula pod rusko zastavo, v pristaniščih držav članic EU opravilo okoli 8 848 postankov;

| G. | ker so se razmere v Črnem morju in Azovskem morju poslabšale, saj ruska mornarica izvaja blokado regije, deli teh morij pa so bili razglašeni za vojno območje zaradi varnostnega tveganja za mimovozeči pomorski promet; |
| --- | --- |

G.

ker so se razmere v Črnem morju in Azovskem morju poslabšale, saj ruska mornarica izvaja blokado regije, deli teh morij pa so bili razglašeni za vojno območje zaradi varnostnega tveganja za mimovozeči pomorski promet;

| H. | ker je ruska mornarica na tem območju napadla plovila z lastniki ali upravljavci iz EU; |
| --- | --- |

H.

ker je ruska mornarica na tem območju napadla plovila z lastniki ali upravljavci iz EU;

| I. | ker ukrajinski in ruski pomorščaki predstavljajo 14,5 % svetovne pomorske delovne sile, flote EU pa so od njih močno odvisne; |
| --- | --- |

I.

ker ukrajinski in ruski pomorščaki predstavljajo 14,5 % svetovne pomorske delovne sile, flote EU pa so od njih močno odvisne;

| J. | ker narašča zaskrbljenost v zvezi s splošno varnostjo in delovanjem železniškega in pomorskega prometa v Ukrajino in iz nje; |
| --- | --- |

J.

ker narašča zaskrbljenost v zvezi s splošno varnostjo in delovanjem železniškega in pomorskega prometa v Ukrajino in iz nje;

| K. | ker se cene goriva v zadnjih mesecih povečujejo, razmere pa so se še poslabšale zaradi ruske nezakonite vojne proti Ukrajini, in ker gorivo predstavlja enega najvišjih stroškov za upravljavce in uporabnike prevoznih sredstev; |
| --- | --- |

K.

ker se cene goriva v zadnjih mesecih povečujejo, razmere pa so se še poslabšale zaradi ruske nezakonite vojne proti Ukrajini, in ker gorivo predstavlja enega najvišjih stroškov za upravljavce in uporabnike prevoznih sredstev;

| L. | ker bodo turistične destinacije v številnih državah EU po dveh letih pandemije, ki je že imela uničujoče posledice za ta sektor, spet močno prizadete; |
| --- | --- |

L.

ker bodo turistične destinacije v številnih državah EU po dveh letih pandemije, ki je že imela uničujoče posledice za ta sektor, spet močno prizadete;

1.

ponovno najostreje obsoja agresijo Ruske federacije proti Ukrajini in vpletenost Belorusije v to vojno ter zahteva, naj Rusija nemudoma prekine vse vojaške dejavnosti v Ukrajini in brezpogojno umakne vse sile in vojaško opremo s celotnega mednarodno priznanega ozemlja Ukrajine;

2.

pozdravlja doslej najstrožje in razvijajoče se sankcije EU proti Rusiji kot odziv na rusko agresijo proti Ukrajini ter poziva EU, naj še naprej ocenjuje in sprejema nadaljnje, učinkovite sankcije v prometnem sektorju, da bi ogrozila financiranje Putinovega vojaškega stroja; poudarja, da je bil prometni sektor tokrat prvič izrecno tarča sankcij EU proti Rusiji;

3.

opozarja, da je promet strateško sredstvo, s katerim lahko EU Ukrajini in njenim trpečim prebivalcem zagotovi solidarnost in podporo v smislu logistike, humanitarne pomoči ter evakuacije in prevoza beguncev;

4.

ostro obsoja, da ruske sile namerno napadajo prometno infrastrukturo v Ukrajini, kar ovira zmožnost ukrajinskih oblasti, da bi evakuirale civiliste ter prevažale osnovno blago in zaloge ljudem v stiski; poziva EU, naj Ukrajini zagotovi finančno pomoč, da bi ji pomagala pri obnovi prometne infrastrukture;

5.

pozdravlja ukrepe, ki jih je sprejela Komisija, da bi državam članicam, prevoznikom in delavcem pomagala nadaljevati prevozne dejavnosti ter podprla prevoz beguncev iz Ukrajine in prevoz humanitarne pomoči; priznava pogum prometnih delavcev v Ukrajini, ki tvegajo življenje, medtem ko si še naprej prizadevajo za prevoz ljudi in blaga;

6.

pozdravlja operativne smernice, ki jih je sprejela Komisija, da bi zagotovila prevoz Ukrajincev brez veljavnih dokumentov z vozili prevoznikov EU;

7.

pozdravlja evropske prevoznike, ki ukrajinskim državljanom ponujajo brezplačen prevoz z vlakom, avtobusom, ladjo in letalom, ter številne pobude združenj in posameznikov po vsej EU, ki zagotavljajo prost prevoz blaga in oseb do ukrajinske meje in v obratni smeri; poudarja, da si številni Ukrajinci, ki se želijo vrniti v svojo državo ali poskušajo najti nastanitev v drugi državi članici, ne morejo privoščiti cene vozovnice; poziva železniške prevoznike, naj Ukrajincem še naprej omogočajo prost dostop do vlakov brez rezervacije in do nerezerviranih sedežev;

8.

poudarja, da sedanji konflikt in ruski povračilni ukrepi proti sankcijam EU vplivajo tudi na prometni sektor EU, saj se v vseh vrstah prevoza dogajajo močne motnje;

9.

poudarja, da so naraščajoče cene goriva ter motnje v logističnih in dobavnih verigah med glavnimi posledicami, ki vplivajo na vse vrste prevoza in ustvarjajo veliko negotovost na trgih;

10.

meni, da bi bilo treba podpreti prevoznike s sedežem v EU in v lasti EU, ki so povezani z ruskim trgom, pri preusmerjanju njihovih prevoznih dejavnosti stran od Rusije;

11.

poziva Komisijo, naj nujno izvede ekonomsko in socialno oceno posledic vojne za vse načine prevoza na trgu EU ter po potrebi hitro predstavi podporo, tudi z nadaljnjimi zakonodajnimi in/ali finančnimi ukrepi, da bi ublažili negativne učinke in zagotovili dobro delujoče in enake konkurenčne pogoje ter pošteno konkurenco za evropske prometne sektorje;

12.

poudarja, da kriza ne bi smela povzročiti začasnega ali trajnega spodkopavanja pravic delavcev v prometu;

Letalstvo

Letalstvo

| 13. | izraža zaskrbljenost zaradi resnega vpliva, ki ga ima konflikt na letalski sektor, kar zadeva operativne stroške, zaradi česar sta potniški in tovorni promet dražja; poudarja, da so bile letalske družbe zaradi kombinacije sankcij in prepovedi letenja prisiljene začasno ustaviti ali preusmeriti svoje lete; poleg tega poudarja, da se zaradi spremenjenih poti, ki so potrebne za to, da se zrakoplovi izognejo ruskemu in beloruskemu zračnemu prostoru, leti podaljšajo tudi za tri do štiri ure v eno smer, kar povzroča težave z oskrbo z gorivom (dodatni postanki, ki pomenijo dodatne stroške) in daljši delovni čas posadke, kot je določen v predpisih EU; |
| --- | --- |

13.

izraža zaskrbljenost zaradi resnega vpliva, ki ga ima konflikt na letalski sektor, kar zadeva operativne stroške, zaradi česar sta potniški in tovorni promet dražja; poudarja, da so bile letalske družbe zaradi kombinacije sankcij in prepovedi letenja prisiljene začasno ustaviti ali preusmeriti svoje lete; poleg tega poudarja, da se zaradi spremenjenih poti, ki so potrebne za to, da se zrakoplovi izognejo ruskemu in beloruskemu zračnemu prostoru, leti podaljšajo tudi za tri do štiri ure v eno smer, kar povzroča težave z oskrbo z gorivom (dodatni postanki, ki pomenijo dodatne stroške) in daljši delovni čas posadke, kot je določen v predpisih EU;

| 14. | poudarja, da sta Ukrajina in Rusija med vodilnimi proizvajalkami titana, ključne kovine, ki se uporablja pri proizvodnji letal, in da bi lahko sedanji konflikt kratkoročno vplival na dobavo; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da sta Ukrajina in Rusija med vodilnimi proizvajalkami titana, ključne kovine, ki se uporablja pri proizvodnji letal, in da bi lahko sedanji konflikt kratkoročno vplival na dobavo;

| 15. | poziva Komisijo, naj oceni in po potrebi predstavi podporno strategijo za letalske prevoznike EU in njihovo delovno silo, ki so jih najprej pandemija covida-19 in zdaj prepoved preletov Rusije in Belorusije, visoke cene goriva in upad povpraševanja močno prizadeli; vendar poudarja, da je treba zagotoviti enake konkurenčne pogoje in pošteno konkurenco med letalskimi prevozniki, zlasti pri finančni podpori; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj oceni in po potrebi predstavi podporno strategijo za letalske prevoznike EU in njihovo delovno silo, ki so jih najprej pandemija covida-19 in zdaj prepoved preletov Rusije in Belorusije, visoke cene goriva in upad povpraševanja močno prizadeli; vendar poudarja, da je treba zagotoviti enake konkurenčne pogoje in pošteno konkurenco med letalskimi prevozniki, zlasti pri finančni podpori;

| 16. | obžaluje dejstvo, da je Rusija odobrila zakon, s katerim hoče vsiliti ponovno registracijo letal, najetih pri tujih podjetjih, v ruskem registru zrakoplovov, s čimer očitno krši mednarodna pravila o civilnem letalstvu (Čikaška konvencija); vztraja, da takšne tatvine ni mogoče dopuščati, in zahteva takojšnjo vrnitev zadevnih letal njihovim zakonitim lastnikom; pozdravlja odločitev Komisije, da na letalski varnostni seznam vključi ruske prevoznike, ki upravljajo zrakoplove, zajete v tej ponovni registraciji, saj ruske oblasti nimajo zmogljivosti za varnostni nadzor plovnosti za stotine teh ponovno registriranih zrakoplovov; poudarja, da bodo ruske oblasti edine odgovorne za ogrožanje življenj svojih državljanov, ko bodo ta ukradena letala uporabljale v ruskem zračnem prostoru, ne da bi bile pri tem sposobne izpolniti potrebne varnostne zahteve; |
| --- | --- |

16.

obžaluje dejstvo, da je Rusija odobrila zakon, s katerim hoče vsiliti ponovno registracijo letal, najetih pri tujih podjetjih, v ruskem registru zrakoplovov, s čimer očitno krši mednarodna pravila o civilnem letalstvu (Čikaška konvencija); vztraja, da takšne tatvine ni mogoče dopuščati, in zahteva takojšnjo vrnitev zadevnih letal njihovim zakonitim lastnikom; pozdravlja odločitev Komisije, da na letalski varnostni seznam vključi ruske prevoznike, ki upravljajo zrakoplove, zajete v tej ponovni registraciji, saj ruske oblasti nimajo zmogljivosti za varnostni nadzor plovnosti za stotine teh ponovno registriranih zrakoplovov; poudarja, da bodo ruske oblasti edine odgovorne za ogrožanje življenj svojih državljanov, ko bodo ta ukradena letala uporabljale v ruskem zračnem prostoru, ne da bi bile pri tem sposobne izpolniti potrebne varnostne zahteve;

| 17. | zahteva nadaljnje ukrepanje EU za ustavitev plačancev iz skupine Wagner in tujih borcev iz Sirije itd., da bi se dejansko udeležili bojev v Ukrajini z namenom, da bi zagrešili grozodejstva nad civilnim prebivalstvom; zato zahteva, da visoki predstavnik zlasti od turške, gruzijske, azerbajdžanske in iraške vlade ter vlad srednjeazijskih republik zahteva, naj zaprejo svoj zračni prostor za vsa ruska, iranska ali sirska vojaška ali čarterska letala ali katere koli redne letalske prevoznike, ki prevažajo te plačance; zahteva, da EU na črni seznam uvrsti vse letalske prevoznike, ki bi sodelovali pri tovrstnih prevozih; |
| --- | --- |

17.

zahteva nadaljnje ukrepanje EU za ustavitev plačancev iz skupine Wagner in tujih borcev iz Sirije itd., da bi se dejansko udeležili bojev v Ukrajini z namenom, da bi zagrešili grozodejstva nad civilnim prebivalstvom; zato zahteva, da visoki predstavnik zlasti od turške, gruzijske, azerbajdžanske in iraške vlade ter vlad srednjeazijskih republik zahteva, naj zaprejo svoj zračni prostor za vsa ruska, iranska ali sirska vojaška ali čarterska letala ali katere koli redne letalske prevoznike, ki prevažajo te plačance; zahteva, da EU na črni seznam uvrsti vse letalske prevoznike, ki bi sodelovali pri tovrstnih prevozih;

Pomorski promet

Pomorski promet

| 18. | pozdravlja tretji steber petega svežnja sankcij Komisije proti Rusiji, povezan s prepovedjo dostopa do pristanišč EU plovilom, ki plujejo pod rusko zastavo ali ki so pod ruskim upravljanjem; meni, da bi lahko imela Evropska agencija za pomorsko varnost v zvezi s tem pomembno vlogo pri pripravi jasnega seznama ruskih plovil, ki jim je treba prepovedati vstop v pristanišča EU, upoštevaje tudi plovila, ki so od 24. februarja 2022 zamenjala zastavo ali so bila ponovno registrirana; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja tretji steber petega svežnja sankcij Komisije proti Rusiji, povezan s prepovedjo dostopa do pristanišč EU plovilom, ki plujejo pod rusko zastavo ali ki so pod ruskim upravljanjem; meni, da bi lahko imela Evropska agencija za pomorsko varnost v zvezi s tem pomembno vlogo pri pripravi jasnega seznama ruskih plovil, ki jim je treba prepovedati vstop v pristanišča EU, upoštevaje tudi plovila, ki so od 24. februarja 2022 zamenjala zastavo ali so bila ponovno registrirana;

| 19. | vendar zahteva, da se ti ukrepi presežejo, da se prepreči njihovo izogibanje in da se zavrne pristanek v pristaniščih EU vsem ladjam, ne glede na to, kdo jih ima v lasti ali jih upravlja, če na svoji poti pristanejo tudi v ruskih pristaniščih, razen če je to potrebno zaradi utemeljenih humanitarnih razlogov; pozdravlja prostovoljno odločitev več največjih svetovnih ladjarskih družb s sedežem v Evropi, da do nadaljnjega ustavijo vse rezervacije tovora v Rusijo in iz nje; |
| --- | --- |

19.

vendar zahteva, da se ti ukrepi presežejo, da se prepreči njihovo izogibanje in da se zavrne pristanek v pristaniščih EU vsem ladjam, ne glede na to, kdo jih ima v lasti ali jih upravlja, če na svoji poti pristanejo tudi v ruskih pristaniščih, razen če je to potrebno zaradi utemeljenih humanitarnih razlogov; pozdravlja prostovoljno odločitev več največjih svetovnih ladjarskih družb s sedežem v Evropi, da do nadaljnjega ustavijo vse rezervacije tovora v Rusijo in iz nje;

| 20. | zahteva, da se vsem ladjam, ki želijo pristati v pristaniščih EU, prepove uporaba goriva iz ruskih pristanišč ali ruskih ladij z gorivom na morju; |
| --- | --- |

20.

zahteva, da se vsem ladjam, ki želijo pristati v pristaniščih EU, prepove uporaba goriva iz ruskih pristanišč ali ruskih ladij z gorivom na morju;

| 21. | meni, da bi morala Evropska agencija za pomorsko varnost v zvezi s tem zagotoviti smernice za enotno izvajanje teh sankcij, pri tem pa ohraniti enake konkurenčne pogoje za pristanišča EU; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi morala Evropska agencija za pomorsko varnost v zvezi s tem zagotoviti smernice za enotno izvajanje teh sankcij, pri tem pa ohraniti enake konkurenčne pogoje za pristanišča EU;

| 22. | poziva vlade in pristojne javne organe, tako na nacionalni ravni kot na ravni EU, naj prevzamejo svoje odgovornosti in predvidijo dovolj osebja in sredstev, da bi zagotovili nemoteno izvajanje ukrepov in preprečili nadaljnje zamude v že tako moteni dobavni verigi; |
| --- | --- |

22.

poziva vlade in pristojne javne organe, tako na nacionalni ravni kot na ravni EU, naj prevzamejo svoje odgovornosti in predvidijo dovolj osebja in sredstev, da bi zagotovili nemoteno izvajanje ukrepov in preprečili nadaljnje zamude v že tako moteni dobavni verigi;

| 23. | je seznanjen z dejstvom, da je trenutno v teh regijah blokiranih veliko ladij; se strinja s pozivi Komisije in držav članic, da je nujno treba zagotoviti varnost v mednarodnem ladijskem prometu na tem območju in zlasti varnost pomorščakov; poziva, da je treba nujno popolniti osnovne zaloge zadevnih ladij z vsem, kar potrebujejo njihovi pomorščaki, in da je treba vzpostaviti varen modri pomorski koridor, da bi omogočili varno evakuacijo pomorščakov in ladij z območij z visokim tveganjem in prizadetih območij v Črnem morju in Azovskem morju; |
| --- | --- |

23.

je seznanjen z dejstvom, da je trenutno v teh regijah blokiranih veliko ladij; se strinja s pozivi Komisije in držav članic, da je nujno treba zagotoviti varnost v mednarodnem ladijskem prometu na tem območju in zlasti varnost pomorščakov; poziva, da je treba nujno popolniti osnovne zaloge zadevnih ladij z vsem, kar potrebujejo njihovi pomorščaki, in da je treba vzpostaviti varen modri pomorski koridor, da bi omogočili varno evakuacijo pomorščakov in ladij z območij z visokim tveganjem in prizadetih območij v Črnem morju in Azovskem morju;

| 24. | obžaluje, da številne prosto plavajoče morske mine v zadnjem času ogrožajo življenja pomorščakov in potnikov, pa tudi mednarodne trgovinske tokove v Črnem morju, in prosi za mednarodno podporo prizadevanjem obalnih držav za odstranjevanje min; |
| --- | --- |

24.

obžaluje, da številne prosto plavajoče morske mine v zadnjem času ogrožajo življenja pomorščakov in potnikov, pa tudi mednarodne trgovinske tokove v Črnem morju, in prosi za mednarodno podporo prizadevanjem obalnih držav za odstranjevanje min;

| 25. | izraža zaskrbljenost zaradi vpliva mednarodnega ladijskega prometa, logistike, dobavnih verig in cen goriv v pomorskem sektorju, zlasti pri tarifah za tovorni prevoz; |
| --- | --- |

25.

izraža zaskrbljenost zaradi vpliva mednarodnega ladijskega prometa, logistike, dobavnih verig in cen goriv v pomorskem sektorju, zlasti pri tarifah za tovorni prevoz;

Železniški promet

Železniški promet

| 26. | obžaluje, da trenutno ni neposredne prepovedi železniškega prevoza z Ruskimi železnicami; vendar ugotavlja, da so bile Ruske železnice dodane na seznam pravnih subjektov in organov, za katere veljajo finančne omejitve; |
| --- | --- |

26.

obžaluje, da trenutno ni neposredne prepovedi železniškega prevoza z Ruskimi železnicami; vendar ugotavlja, da so bile Ruske železnice dodane na seznam pravnih subjektov in organov, za katere veljajo finančne omejitve;

| 27. | poudarja, da lahko vlaki še vedno potujejo skozi Rusijo, zlasti tovorni vlaki, ki vozijo med Evropo in Kitajsko; vendar ugotavlja, da ima konflikt dramatičen vpliv na železniške tovorne tokove med Azijo in Evropo, kar ustvarja negotovost za podjetja, ki upravljajo vlake in prevažajo tovor; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da lahko vlaki še vedno potujejo skozi Rusijo, zlasti tovorni vlaki, ki vozijo med Evropo in Kitajsko; vendar ugotavlja, da ima konflikt dramatičen vpliv na železniške tovorne tokove med Azijo in Evropo, kar ustvarja negotovost za podjetja, ki upravljajo vlake in prevažajo tovor;

| 28. | poudarja, da tovor na tovornih vlakih pogosto naleti na fizične ovire, saj je na tisoče vagonov obtičalo v vrstah na meji z Ukrajino in državami EU; poziva Komisijo, naj podpre Ukrajino pri njenih prizadevanjih za večjo razpršenost prometnih tokov, vzpostavljanje novih povezav in vzpostavitev hitrih trgovinskih poti, kar je posebej nujno za prevoz pokvarljivega blaga, kot je pšenica; v zvezi s tem pozdravlja pobudo „Getreidebrücke“, s katero ukrajinski železniški prevozniki in železniški prevozniki iz EU sodelujejo pri zagotavljanju, da lahko kmetijsko blago in stroji vstopijo v Ukrajino in jo zapustijo; prav tako pozdravlja prizadevanja Romunije za oživitev opuščenih železniških prog, ki povezujejo Romunijo z Ukrajino in bi lahko dodatno zmanjšale pritisk na prometne poti v Ukrajino in iz nje; meni, da bi morala EU spodbujati in olajšati takšne pobude; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da tovor na tovornih vlakih pogosto naleti na fizične ovire, saj je na tisoče vagonov obtičalo v vrstah na meji z Ukrajino in državami EU; poziva Komisijo, naj podpre Ukrajino pri njenih prizadevanjih za večjo razpršenost prometnih tokov, vzpostavljanje novih povezav in vzpostavitev hitrih trgovinskih poti, kar je posebej nujno za prevoz pokvarljivega blaga, kot je pšenica; v zvezi s tem pozdravlja pobudo „Getreidebrücke“, s katero ukrajinski železniški prevozniki in železniški prevozniki iz EU sodelujejo pri zagotavljanju, da lahko kmetijsko blago in stroji vstopijo v Ukrajino in jo zapustijo; prav tako pozdravlja prizadevanja Romunije za oživitev opuščenih železniških prog, ki povezujejo Romunijo z Ukrajino in bi lahko dodatno zmanjšale pritisk na prometne poti v Ukrajino in iz nje; meni, da bi morala EU spodbujati in olajšati takšne pobude;

| 29. | poziva Komisijo, naj podpre Ukrajino in njena prizadevanja za okrepitev železniških povezav med Ukrajino in EU; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj podpre Ukrajino in njena prizadevanja za okrepitev železniških povezav med Ukrajino in EU;

| 30. | pozdravlja heroizem ukrajinskih železniških delavcev, ki kljub stalni ogroženosti svojih življenj ne oklevajo pri evakuiranju ukrajinskega prebivalstva z vojnih območij ter še naprej dostavljajo pošto, pokojnine, zdravila ter humanitarno in prehrambno blago, prevažajo lastnino nacionalnih podjetij, institucij in organizacij v varnejše ukrajinske regije ter zagotavljajo nadaljnje potekanje mednarodne trgovine in dejavnih diplomatskih stikov na najvišji ravni; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja heroizem ukrajinskih železniških delavcev, ki kljub stalni ogroženosti svojih življenj ne oklevajo pri evakuiranju ukrajinskega prebivalstva z vojnih območij ter še naprej dostavljajo pošto, pokojnine, zdravila ter humanitarno in prehrambno blago, prevažajo lastnino nacionalnih podjetij, institucij in organizacij v varnejše ukrajinske regije ter zagotavljajo nadaljnje potekanje mednarodne trgovine in dejavnih diplomatskih stikov na najvišji ravni;

| 31. | meni, da so ruski napad na Ukrajino in posledične potrebe po prevozu v EU pokazali, da mora železniški sistem EU sprejeti večje število potnikov in tovora; zato poziva države članice, naj pospešijo standardizacijo, harmonizacijo in interoperabilnost železniških sistemov v vseh državah članicah, Komisijo pa, naj še naprej spremlja izvajanje in išče preostale pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

31.

meni, da so ruski napad na Ukrajino in posledične potrebe po prevozu v EU pokazali, da mora železniški sistem EU sprejeti večje število potnikov in tovora; zato poziva države članice, naj pospešijo standardizacijo, harmonizacijo in interoperabilnost železniških sistemov v vseh državah članicah, Komisijo pa, naj še naprej spremlja izvajanje in išče preostale pomanjkljivosti;

| 32. | poziva Komisijo, naj nemudoma začne pogajanja z Ukrajino o liberalizaciji mednarodnega železniškega tovornega prometa in tovornega prometa po celinskih plovnih poteh, da se zagotovijo prometne poti in neprekinjene dobavne verige za prevoz kmetijskih proizvodov in drugega blaga v Evropo in preostali svet; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj nemudoma začne pogajanja z Ukrajino o liberalizaciji mednarodnega železniškega tovornega prometa in tovornega prometa po celinskih plovnih poteh, da se zagotovijo prometne poti in neprekinjene dobavne verige za prevoz kmetijskih proizvodov in drugega blaga v Evropo in preostali svet;

| 33. | poudarja heroizem nekaterih beloruskih železniških delavcev, ki so sabotirali napotitev ruskih sil, ki napadajo Ukrajino, in poziva vse državljane v Rusiji in Belorusiji, naj sledijo njihovemu zgledu civilnega odpora proti tej grozljivi agresivni vojni; |
| --- | --- |

33.

poudarja heroizem nekaterih beloruskih železniških delavcev, ki so sabotirali napotitev ruskih sil, ki napadajo Ukrajino, in poziva vse državljane v Rusiji in Belorusiji, naj sledijo njihovemu zgledu civilnega odpora proti tej grozljivi agresivni vojni;

Cestni promet

Cestni promet

| 34. | pozdravlja ukrepe Komisije za zagotovitev vrnitve evropskih voznikov tovornjakov s konfliktnega območja ter prevoz blaga po cesti v Ukrajino in Moldavijo; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja ukrepe Komisije za zagotovitev vrnitve evropskih voznikov tovornjakov s konfliktnega območja ter prevoz blaga po cesti v Ukrajino in Moldavijo;

| 35. | pozdravlja nedavne sankcije, ki podjetjem za cestni prevoz s sedežem v Rusiji in Belorusiji prepovedujejo cestni prevoz blaga na ozemlju Evropske unije, saj bodo drastično omejile možnosti ruske industrije za nabavo ključnega blaga; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja nedavne sankcije, ki podjetjem za cestni prevoz s sedežem v Rusiji in Belorusiji prepovedujejo cestni prevoz blaga na ozemlju Evropske unije, saj bodo drastično omejile možnosti ruske industrije za nabavo ključnega blaga;

| 36. | poudarja, da lahko prevoz blaga v Ukrajino in mejne države članice z velikim pritokom beguncev naleti na regulativne ovire; pozdravlja ukrepe, ki jih je sprejela Komisija, da bi pojasnila nekatere ukrepe za olajšanje cestnega prevoza v izjemnih okoliščinah, ki jih je povzročila ruska agresija proti Ukrajini, in države članice spodbudila k uporabi teh ukrepov, kot so odobritev začasnih vozniških izkaznic ukrajinskim voznikom, ki delujejo v EU in se ne morejo vrniti v Ukrajino, da bi obnovili svoje pretečene izkaznice, sprejetje začasnih izjem od pravil o času vožnje in počitku ob hkratnem zagotavljanju dobrobiti in varnosti voznikov, izvzetje iz plačila cestnin za prevoz, ki se šteje za nujni prevoz, in izjeme od obvezne izdaje dovoljenj za prevoz vseh izdelkov, ki so potrebni za zdravstveno oskrbo; poudarja, da so ukrajinski vozniki tovornjakov v Evropi pod velikim pritiskom zaradi vojne v njihovi državi; poziva Komisijo, naj izvaja strategijo za pomoč voznikom tovornjakov iz Ukrajine pri ponovnem srečanju z njihovimi družinami, ki so razseljene v Evropski uniji, in zagotovi, da bodo države članice nudile pomoč voznikom v stiski; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da lahko prevoz blaga v Ukrajino in mejne države članice z velikim pritokom beguncev naleti na regulativne ovire; pozdravlja ukrepe, ki jih je sprejela Komisija, da bi pojasnila nekatere ukrepe za olajšanje cestnega prevoza v izjemnih okoliščinah, ki jih je povzročila ruska agresija proti Ukrajini, in države članice spodbudila k uporabi teh ukrepov, kot so odobritev začasnih vozniških izkaznic ukrajinskim voznikom, ki delujejo v EU in se ne morejo vrniti v Ukrajino, da bi obnovili svoje pretečene izkaznice, sprejetje začasnih izjem od pravil o času vožnje in počitku ob hkratnem zagotavljanju dobrobiti in varnosti voznikov, izvzetje iz plačila cestnin za prevoz, ki se šteje za nujni prevoz, in izjeme od obvezne izdaje dovoljenj za prevoz vseh izdelkov, ki so potrebni za zdravstveno oskrbo; poudarja, da so ukrajinski vozniki tovornjakov v Evropi pod velikim pritiskom zaradi vojne v njihovi državi; poziva Komisijo, naj izvaja strategijo za pomoč voznikom tovornjakov iz Ukrajine pri ponovnem srečanju z njihovimi družinami, ki so razseljene v Evropski uniji, in zagotovi, da bodo države članice nudile pomoč voznikom v stiski;

| 37. | poziva Komisijo, naj še naprej preučuje načine za podporo prevoza potnikov ali kakršnega koli blaga v Ukrajino in iz nje ter njenih sosednjih držav EU kot humanitarno pomoč ter naj zagotovi potrebno pomoč pri cestninah, infrastrukturnih pristojbinah, dostopu med koncem tedna, obdavčitvi itd.; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj še naprej preučuje načine za podporo prevoza potnikov ali kakršnega koli blaga v Ukrajino in iz nje ter njenih sosednjih držav EU kot humanitarno pomoč ter naj zagotovi potrebno pomoč pri cestninah, infrastrukturnih pristojbinah, dostopu med koncem tedna, obdavčitvi itd.;

| 38. | podpira takojšnjo sklenitev sporazuma o cestnem prevozu blaga med Evropsko unijo in Ukrajino ter poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma začnejo začasno uporabljati sporazum; |
| --- | --- |

38.

podpira takojšnjo sklenitev sporazuma o cestnem prevozu blaga med Evropsko unijo in Ukrajino ter poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma začnejo začasno uporabljati sporazum;

| 39. | podpira predlog Komisije za sklenitev sporazumov o prevozu z Ukrajino in Moldavijo z delno liberalizacijo cestnega prevoza za njihove prevoznike, kar bo omogočilo preusmeritev prevoza pomembnega blaga z morskih poti, ki trenutno niso na voljo zaradi ruske vojaške agresije, in večjo uporabo morskih pristanišč EU za izvoz in uvoz blaga v Ukrajino in iz nje; v zvezi s tem odločno podpira hitro obnovo opuščenih železniških povezav in plovnih poti, zlasti med Ukrajino in Romunijo; |
| --- | --- |

39.

podpira predlog Komisije za sklenitev sporazumov o prevozu z Ukrajino in Moldavijo z delno liberalizacijo cestnega prevoza za njihove prevoznike, kar bo omogočilo preusmeritev prevoza pomembnega blaga z morskih poti, ki trenutno niso na voljo zaradi ruske vojaške agresije, in večjo uporabo morskih pristanišč EU za izvoz in uvoz blaga v Ukrajino in iz nje; v zvezi s tem odločno podpira hitro obnovo opuščenih železniških povezav in plovnih poti, zlasti med Ukrajino in Romunijo;

| 40. | poudarja, kako pomembno je odpreti zelene prometne koridorje v Ukrajino in iz nje, da bi tej državi zagotovili vsa potrebna sredstva za povečanje kmetijske proizvodnje (npr. pesticide, gnojila in semena) in omogočili nadaljnjo kmetijsko izmenjavo z Ukrajino; |
| --- | --- |

40.

poudarja, kako pomembno je odpreti zelene prometne koridorje v Ukrajino in iz nje, da bi tej državi zagotovili vsa potrebna sredstva za povečanje kmetijske proizvodnje (npr. pesticide, gnojila in semena) in omogočili nadaljnjo kmetijsko izmenjavo z Ukrajino;

TEN-T in vojaška mobilnost

TEN-T in vojaška mobilnost

| 41. | pozdravlja sporočilo Komisije o razširitvi vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) na sosednje tretje države in poziva, naj se sedaj potekajoči pregled TEN-T uporabi za to, da bi se osredotočili na veliko večje naložbe v povezave prometne infrastrukture z Zahodnim Balkanom, Moldavijo, Gruzijo in Ukrajino; poleg tega poziva Komisijo, Svet in Parlament, naj skupaj izkoristijo potekajočo revizijo TEN-T kot priložnost za pregled novih zemljevidov TEN-T, predlaganih decembra 2021, in predlagajo dodatek za Ukrajino, Moldavijo in Gruzijo, zlasti za prilagoditev popolnoma novim razmeram na področju prevoznih potreb, ki jih je povzročila nezakonita agresija Rusije proti Ukrajini; prav tako poziva Komisijo, naj predlaga prometno skupnost EU-Vzhodna Evropa ali vzhodno partnerstvo, vključno z naložbenim okvirom za vzhodno Evropo, ki bi se lahko delno zgledovala po prometni skupnosti Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja sporočilo Komisije o razširitvi vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) na sosednje tretje države in poziva, naj se sedaj potekajoči pregled TEN-T uporabi za to, da bi se osredotočili na veliko večje naložbe v povezave prometne infrastrukture z Zahodnim Balkanom, Moldavijo, Gruzijo in Ukrajino; poleg tega poziva Komisijo, Svet in Parlament, naj skupaj izkoristijo potekajočo revizijo TEN-T kot priložnost za pregled novih zemljevidov TEN-T, predlaganih decembra 2021, in predlagajo dodatek za Ukrajino, Moldavijo in Gruzijo, zlasti za prilagoditev popolnoma novim razmeram na področju prevoznih potreb, ki jih je povzročila nezakonita agresija Rusije proti Ukrajini; prav tako poziva Komisijo, naj predlaga prometno skupnost EU-Vzhodna Evropa ali vzhodno partnerstvo, vključno z naložbenim okvirom za vzhodno Evropo, ki bi se lahko delno zgledovala po prometni skupnosti Zahodnega Balkana;

| 42. | poudarja, da je treba projekt EU za vojaško mobilnost zastaviti veliko bolj ambiciozno, in v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja držav članic EU, da pospešijo sedanja prizadevanja za okrepitev vojaške mobilnosti po vsej EU; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je treba projekt EU za vojaško mobilnost zastaviti veliko bolj ambiciozno, in v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja držav članic EU, da pospešijo sedanja prizadevanja za okrepitev vojaške mobilnosti po vsej EU;

| 43. | ponovno močno obžaluje odločitev Evropskega sveta, da bo pri sprejemanju zneskov iz večletnega finančnega okvira 2021–2027 občutno zmanjšal končna sredstva za novo ustvarjeno proračunsko vrstico za vojaško mobilnost v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE II) za obdobje 2021–2027, in obžaluje, da ta napaka zdaj ogroža našo skupno evropsko varnost; poziva Komisijo, naj poišče in predstavi rešitve za znatno povečanje proračunske vrstice za vojaško mobilnost v programu IPE II, in v zvezi s tem predlaga uporabo neporabljenih sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost; poudarja, da je treba zagotoviti temeljito oceno in obravnavo vidikov vojaške mobilnosti v smislu infrastrukture in financiranja, da bi zagotovili optimalno čezmejno sodelovanje in mobilnost znotraj Unije; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predlaga ciljno usmerjeno podporo za velike infrastrukturne projekte, ki bodo bolje povezali vse države članice, in naj poveča prometne infrastrukturne povezave z Zahodnim Balkanom, Moldavijo, Gruzijo in Ukrajino; poziva zlasti, da moramo okrepiti vso pomembnejšo infrastrukturo z dvojno rabo, ki vodi do vzhodne meje Unije; |
| --- | --- |

43.

ponovno močno obžaluje odločitev Evropskega sveta, da bo pri sprejemanju zneskov iz večletnega finančnega okvira 2021–2027 občutno zmanjšal končna sredstva za novo ustvarjeno proračunsko vrstico za vojaško mobilnost v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE II) za obdobje 2021–2027, in obžaluje, da ta napaka zdaj ogroža našo skupno evropsko varnost; poziva Komisijo, naj poišče in predstavi rešitve za znatno povečanje proračunske vrstice za vojaško mobilnost v programu IPE II, in v zvezi s tem predlaga uporabo neporabljenih sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost; poudarja, da je treba zagotoviti temeljito oceno in obravnavo vidikov vojaške mobilnosti v smislu infrastrukture in financiranja, da bi zagotovili optimalno čezmejno sodelovanje in mobilnost znotraj Unije; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predlaga ciljno usmerjeno podporo za velike infrastrukturne projekte, ki bodo bolje povezali vse države članice, in naj poveča prometne infrastrukturne povezave z Zahodnim Balkanom, Moldavijo, Gruzijo in Ukrajino; poziva zlasti, da moramo okrepiti vso pomembnejšo infrastrukturo z dvojno rabo, ki vodi do vzhodne meje Unije;

| 44. | poziva Komisijo, naj v državah članicah EU zagotovi potrebna finančna sredstva za razvoj infrastrukture za dvojno rabo, ki bo imela strateško vlogo, potrebno za izpolnjevanje sedanjih in prihodnjih potreb; poudarja, da je treba izboljšati zmogljivost EU za ocenjevanje in nadzor lastništva in naložb na področju strateške infrastrukture, saj je to ključni vidik za zagotavljanje varnosti EU in naših državljanov; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj v državah članicah EU zagotovi potrebna finančna sredstva za razvoj infrastrukture za dvojno rabo, ki bo imela strateško vlogo, potrebno za izpolnjevanje sedanjih in prihodnjih potreb; poudarja, da je treba izboljšati zmogljivost EU za ocenjevanje in nadzor lastništva in naložb na področju strateške infrastrukture, saj je to ključni vidik za zagotavljanje varnosti EU in naših državljanov;

| 45. | poziva Komisijo, naj podrobneje opredeli pobudo „Globalni portal“, da bi spodbudila skupne naložbe v infrastrukturo, zlasti v tistih državah, ki z nami delijo univerzalne vrednote; namesto da bi to področje prepustila avtokracijam, mora Evropa ponuditi ekonomsko privlačno in na vrednosti temelječo alternativo za naložbe v infrastrukturo v revnejših tretjih državah, pri tem bi morala Evropa združiti moči z drugimi večjimi demokracijami, kot so ZDA, Združeno kraljestvo, Kanada, Avstralija, Japonska ali Južna Koreja; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj podrobneje opredeli pobudo „Globalni portal“, da bi spodbudila skupne naložbe v infrastrukturo, zlasti v tistih državah, ki z nami delijo univerzalne vrednote; namesto da bi to področje prepustila avtokracijam, mora Evropa ponuditi ekonomsko privlačno in na vrednosti temelječo alternativo za naložbe v infrastrukturo v revnejših tretjih državah, pri tem bi morala Evropa združiti moči z drugimi večjimi demokracijami, kot so ZDA, Združeno kraljestvo, Kanada, Avstralija, Japonska ali Južna Koreja;

Zvišanje cen energije v prometu

Zvišanje cen energije v prometu

| 46. | poudarja, da bi kombinacija višjih cen energije in prevoza za vse državljane, zlasti pa gospodinjstva z nizkimi dohodki, pomenila večje tveganje za prometno revščino; poleg tega poudarja, da višji stroški goriva v letalskem, cestnem in pomorskem prometu neposredno vplivajo na končne cene blaga in storitev ter da zvišanje cen goriva vpliva na okrevanje turizma po pandemiji; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da bi kombinacija višjih cen energije in prevoza za vse državljane, zlasti pa gospodinjstva z nizkimi dohodki, pomenila večje tveganje za prometno revščino; poleg tega poudarja, da višji stroški goriva v letalskem, cestnem in pomorskem prometu neposredno vplivajo na končne cene blaga in storitev ter da zvišanje cen goriva vpliva na okrevanje turizma po pandemiji;

| 47. | pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo“ in podpira potrebo po hitrem zagotavljanju neodvisnosti Evrope od ruskih virov energije, ki lahko hkrati postane priložnost za pospešitev energetskega prehoda; vendar obžaluje, da Komisija še ni obravnavala povišanja cen goriva za prevoznike; poziva Komisijo, naj podrobno analizira gospodarski vpliv cen goriva na promet in mobilnost v EU ter sprejme nadaljnje ukrepe za odziv na naraščajoče cene v prometu v skladu z evropskim zelenim dogovorom; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo“ in podpira potrebo po hitrem zagotavljanju neodvisnosti Evrope od ruskih virov energije, ki lahko hkrati postane priložnost za pospešitev energetskega prehoda; vendar obžaluje, da Komisija še ni obravnavala povišanja cen goriva za prevoznike; poziva Komisijo, naj podrobno analizira gospodarski vpliv cen goriva na promet in mobilnost v EU ter sprejme nadaljnje ukrepe za odziv na naraščajoče cene v prometu v skladu z evropskim zelenim dogovorom;

| 48. | pozdravlja izredne ukrepe, ki jih je več držav članic sprejelo za ublažitev povišanja cen goriva, kot je začasno znižanje davkov, in poziva Komisijo, naj pripravi usklajena in skupna merila na ravni EU ter nacionalnim organom olajša sprejetje teh ukrepov; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja izredne ukrepe, ki jih je več držav članic sprejelo za ublažitev povišanja cen goriva, kot je začasno znižanje davkov, in poziva Komisijo, naj pripravi usklajena in skupna merila na ravni EU ter nacionalnim organom olajša sprejetje teh ukrepov;

| 49. | poziva Komisijo, zlasti nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, naj v skladu z načrtom Mednarodne agencije za energijo v desetih točkah izvajajo ukrepe za zmanjšanje porabe nafte, vštevši razširjeno uporabo možnosti za delo od doma, nedelje brez avtomobilov v mestih, nadaljnje spodbujanje javnega prevoza, mikromobilnost, hojo in kolesarjenje, večjo souporabo avtomobilov, spodbujanje učinkovite vožnje tovornjakov in dostave blaga, uporabo hitrih in nočnih vlakov namesto letal, kjer je to mogoče, izogibanje poslovnim letom, kjer obstajajo alternativne možnosti, okrepitev uporabe električnih in učinkovitejših vozil; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, zlasti nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, naj v skladu z načrtom Mednarodne agencije za energijo v desetih točkah izvajajo ukrepe za zmanjšanje porabe nafte, vštevši razširjeno uporabo možnosti za delo od doma, nedelje brez avtomobilov v mestih, nadaljnje spodbujanje javnega prevoza, mikromobilnost, hojo in kolesarjenje, večjo souporabo avtomobilov, spodbujanje učinkovite vožnje tovornjakov in dostave blaga, uporabo hitrih in nočnih vlakov namesto letal, kjer je to mogoče, izogibanje poslovnim letom, kjer obstajajo alternativne možnosti, okrepitev uporabe električnih in učinkovitejših vozil;

| 50. | poudarja, da je nujno treba znatno povečati domačo proizvodnjo, dobavo in skladiščenje obnovljivih goriv/energije v Uniji ter dodatno povečati diverzifikacijo oskrbe Evropske unije z energijo, vključno s kratkoročnim uvozom alternativnih goriv, tudi prek pristaniških terminalov EU za utekočinjeni zemeljski plin kot prehodno gorivo, pri čemer je treba paziti na vezanost in nasedle naložbe ter da bo vse v skladu s podnebnimi cilji EU; nadalje poudarja, da je treba okrepiti energetske povezave med državami članicami, zlasti med Iberskim polotokom in preostalo Evropo; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je nujno treba znatno povečati domačo proizvodnjo, dobavo in skladiščenje obnovljivih goriv/energije v Uniji ter dodatno povečati diverzifikacijo oskrbe Evropske unije z energijo, vključno s kratkoročnim uvozom alternativnih goriv, tudi prek pristaniških terminalov EU za utekočinjeni zemeljski plin kot prehodno gorivo, pri čemer je treba paziti na vezanost in nasedle naložbe ter da bo vse v skladu s podnebnimi cilji EU; nadalje poudarja, da je treba okrepiti energetske povezave med državami članicami, zlasti med Iberskim polotokom in preostalo Evropo;

| 51. | meni, da bi bilo treba spodbujati sinergije in dopolnjevanja med omrežji TEN-T in TEN-E, obenem pa v celoti zagotoviti obstoječe in prihodnje možnosti financiranja in ravni financiranja za razvoj omrežja TEN-T; |
| --- | --- |

51.

meni, da bi bilo treba spodbujati sinergije in dopolnjevanja med omrežji TEN-T in TEN-E, obenem pa v celoti zagotoviti obstoječe in prihodnje možnosti financiranja in ravni financiranja za razvoj omrežja TEN-T;

Turizem

Turizem

| 52. | poudarja, da je ruska nezakonita agresija proti Ukrajini pustila izjemne posledice na turistični industriji, zlasti na obmejnih območjih; turisti zaradi bližine meje z Ukrajino in strahu pred vojno nočejo potovati v nekatere države članice EU, kot so Poljska, Romunija, Slovaška, Bolgarija ali baltske države; turistična industrija navedenih držav kljub velikim težavam pomaga beguncem iz Ukrajine; zato poziva k skupni evropski turistični politiki in zlasti k akcijskemu načrtu z učinkovito finančno podporo za pomoč sektorju in destinacijam, ki so najbolj prizadete pri premagovanju najnovejših kriz zaradi covida-19 in ruske nezakonite agresije na Ukrajino; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da je ruska nezakonita agresija proti Ukrajini pustila izjemne posledice na turistični industriji, zlasti na obmejnih območjih; turisti zaradi bližine meje z Ukrajino in strahu pred vojno nočejo potovati v nekatere države članice EU, kot so Poljska, Romunija, Slovaška, Bolgarija ali baltske države; turistična industrija navedenih držav kljub velikim težavam pomaga beguncem iz Ukrajine; zato poziva k skupni evropski turistični politiki in zlasti k akcijskemu načrtu z učinkovito finančno podporo za pomoč sektorju in destinacijam, ki so najbolj prizadete pri premagovanju najnovejših kriz zaradi covida-19 in ruske nezakonite agresije na Ukrajino;

| 53. | ponovno izraža močno podporo vzpostavitvi evropskega mehanizma za krizno upravljanje v turističnem sektorju EU, da bi se lahko ustrezno in hitro odzvali na velike krize, kot so pandemije, vojne in humanitarne krize zaradi sprememb podnebja; poudarja, da je pomembno vključiti finančne rešitve za kratkoročno pomanjkanje finančnih sredstev, ki se pojavlja v tovrstnih krizah, ter zagotoviti srednjeročne in dolgoročne okvire in strategije; |
| --- | --- |

53.

ponovno izraža močno podporo vzpostavitvi evropskega mehanizma za krizno upravljanje v turističnem sektorju EU, da bi se lahko ustrezno in hitro odzvali na velike krize, kot so pandemije, vojne in humanitarne krize zaradi sprememb podnebja; poudarja, da je pomembno vključiti finančne rešitve za kratkoročno pomanjkanje finančnih sredstev, ki se pojavlja v tovrstnih krizah, ter zagotoviti srednjeročne in dolgoročne okvire in strategije;

| 54. | poudarja, da bodo naraščajoči stroški energije in živil, ki jih vojna še stopnjuje, povečali stroške za turistična podjetja in celotno vrednostno verigo, zlasti za mala in srednja podjetja, ki se po dveh letih pandemije že tako ali tako borijo za golo preživetje; zato poziva države članice, naj zagotovijo potrebne olajšave z davčnimi politikami in zlasti davčnimi olajšavami, Komisijo pa, naj uporabi sredstva EU za izboljšanje likvidnosti malih in srednjih podjetij; v zvezi s tem poudarja, da se bo okrevanje sektorja še dodatno zavleklo, ter poziva Komisijo in države članice, naj ohranijo obstoječo javno podporo, med drugim odlog odplačila nastalih obveznosti; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da bodo naraščajoči stroški energije in živil, ki jih vojna še stopnjuje, povečali stroške za turistična podjetja in celotno vrednostno verigo, zlasti za mala in srednja podjetja, ki se po dveh letih pandemije že tako ali tako borijo za golo preživetje; zato poziva države članice, naj zagotovijo potrebne olajšave z davčnimi politikami in zlasti davčnimi olajšavami, Komisijo pa, naj uporabi sredstva EU za izboljšanje likvidnosti malih in srednjih podjetij; v zvezi s tem poudarja, da se bo okrevanje sektorja še dodatno zavleklo, ter poziva Komisijo in države članice, naj ohranijo obstoječo javno podporo, med drugim odlog odplačila nastalih obveznosti;

| 55. | poudarja, da sta pandemija covida-19 in sedanja vojna kriza v Ukrajini pokazali, da je nujno treba ustanoviti „agencijo EU za turizem“; meni, da je usklajevanje nujno za okrevanje turistične industrije EU kot kratkoročne rešitve in da bi bilo treba v okviru ene od obstoječih agencij hitro ustanoviti poseben oddelek za turizem, ki bi moral biti odgovoren za oblikovanje nove turistične znamke EU, ki bi Evropo promovirala kot varno, trajnostno in pametno destinacijo, primerno za vse; poziva k skupni kampanji EU za promocijo Evrope kot destinacije, da bi privabili turiste v tiste turistične kraje, ki so najbolj odvisni od ruskih in ukrajinskih turistov; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da sta pandemija covida-19 in sedanja vojna kriza v Ukrajini pokazali, da je nujno treba ustanoviti „agencijo EU za turizem“; meni, da je usklajevanje nujno za okrevanje turistične industrije EU kot kratkoročne rešitve in da bi bilo treba v okviru ene od obstoječih agencij hitro ustanoviti poseben oddelek za turizem, ki bi moral biti odgovoren za oblikovanje nove turistične znamke EU, ki bi Evropo promovirala kot varno, trajnostno in pametno destinacijo, primerno za vse; poziva k skupni kampanji EU za promocijo Evrope kot destinacije, da bi privabili turiste v tiste turistične kraje, ki so najbolj odvisni od ruskih in ukrajinskih turistov;

| 56. | poziva države članice, naj podprejo hotele EU in storitve kratkoročnega najema, ki gostijo ukrajinske begunce; |
| --- | --- |

56.

poziva države članice, naj podprejo hotele EU in storitve kratkoročnega najema, ki gostijo ukrajinske begunce;

| 57. | pozdravlja dejstvo, da turistična podjetja že zaposlujejo ukrajinske begunce, in poziva Komisijo, naj te ukrepe podpre z vzpostavitvijo začasnega finančnega programa EU, s katerim bi se odzvali na pomanjkanje delovne sile v turizmu, kar je po pandemiji pomembna težava v turističnem sektorju; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja dejstvo, da turistična podjetja že zaposlujejo ukrajinske begunce, in poziva Komisijo, naj te ukrepe podpre z vzpostavitvijo začasnega finančnega programa EU, s katerim bi se odzvali na pomanjkanje delovne sile v turizmu, kar je po pandemiji pomembna težava v turističnem sektorju;

o

o o

| 58. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

58.

naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 57, 28.2.2022, str. 1.

1

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0052.

2

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0099.

3

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0121.

4

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0120.

5

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 3. maja 2022

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/171 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/171

---

P9_TA(2022)0129

Volitve poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o predlogu uredbe Sveta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, razveljavitvi Sklepa Sveta (76/787/ESPJ, EGS, Euratom) in Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, priloženega navedenemu sklepu (2020/2220(INL) – 2022/0902(APP))

(2022/C 465/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju deklaracije z dne 9. maja 1950, v kateri je bila predlagana ustanovitev Evropske skupnosti za premog in jeklo kot prvi korak v zvezo Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije z dne 9. maja 1950, v kateri je bila predlagana ustanovitev Evropske skupnosti za premog in jeklo kot prvi korak v zvezo Evrope,

| — | ob upoštevanju Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami (akt o volitvah), priloženega sklepu Sveta (76/787/ESPJ/EGS/Euratom) z dne 20. septembra 1976, ki je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2002/772/ES, Euratom z dne 25. junija in dne 23. septembra 2002 (1) in s Sklepom Sveta (EU, Euratom) 2018/994 z dne 13. julija 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami (akt o volitvah), priloženega sklepu Sveta (76/787/ESPJ/EGS/Euratom) z dne 20. septembra 1976, ki je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2002/772/ES, Euratom z dne 25. junija in dne 23. septembra 2002 (1) in s Sklepom Sveta (EU, Euratom) 2018/994 z dne 13. julija 2018 (2),

| — | ob upoštevanju Pogodb in zlasti členov 2, 3, 9, 10, 14 in 17(7) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in členov 8, 20, 22, 223(1) in 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter člena 2 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodb in zlasti členov 2, 3, 9, 10, 14 in 17(7) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in členov 8, 20, 22, 223(1) in 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter člena 2 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 93/109/ES z dne 6. decembra 1993 o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 93/109/ES z dne 6. decembra 1993 o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o volilnem postopku Evropskega parlamenta, zlasti resolucije z dne 15. julija 1998 o osnutku volilnega postopka, ki bi vseboval skupna načela za izvolitev poslancev Evropskega parlamenta (4), z dne 22. novembra 2012 o volitvah v Evropski parlament leta 2014 (5), z dne 4. julija 2013 o izboljšavi praktičnih dogovorov za izvedbo evropskih volitev leta 2014 (6) in z dne 11. novembra 2015 o reformi volilne zakonodaje Evropske unije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o volilnem postopku Evropskega parlamenta, zlasti resolucije z dne 15. julija 1998 o osnutku volilnega postopka, ki bi vseboval skupna načela za izvolitev poslancev Evropskega parlamenta (4), z dne 22. novembra 2012 o volitvah v Evropski parlament leta 2014 (5), z dne 4. julija 2013 o izboljšavi praktičnih dogovorov za izvedbo evropskih volitev leta 2014 (6) in z dne 11. novembra 2015 o reformi volilne zakonodaje Evropske unije (7),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 13. marca 2013 (8) in z dne 7. februarja 2018 (9) o sestavi Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 13. marca 2013 (8) in z dne 7. februarja 2018 (9) o sestavi Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o analizi evropskih volitev (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o analizi evropskih volitev (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (11), zlasti členov 13, 21 in 31, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (11), zlasti členov 13, 21 in 31,

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma z dne 20. oktobra 2010 o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma z dne 20. oktobra 2010 o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo,

| — | ob upoštevanju informativnega poročila Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o pravicah invalidov do udeležbe na volitvah v Evropski parlament, sprejetega na plenarnem zasedanju 20. marca 2019 (12), in dodatnega mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 2. decembra 2020 (13) o dejanskem uresničevanju pravice invalidov do udeležbe na volitvah v Evropski parlament, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega poročila Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o pravicah invalidov do udeležbe na volitvah v Evropski parlament, sprejetega na plenarnem zasedanju 20. marca 2019 (12), in dodatnega mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 2. decembra 2020 (13) o dejanskem uresničevanju pravice invalidov do udeležbe na volitvah v Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki jo je EU ratificirala leta 2010 in so jo ratificirale vse države članice, ter njenega 29. člena o sodelovanju v političnem in javnem življenju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki jo je EU ratificirala leta 2010 in so jo ratificirale vse države članice, ter njenega 29. člena o sodelovanju v političnem in javnem življenju,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. decembra 2020 o akcijskem načrtu za evropsko demokracijo (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. decembra 2020 o akcijskem načrtu za evropsko demokracijo (COM(2020)0790),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (Listina), zlasti členov 11, 21, 23 in 39, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (Listina), zlasti členov 11, 21, 23 in 39,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načela 1, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načela 1,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, zlasti 25. člena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, zlasti 25. člena,

| — | ob upoštevanju dela Medparlamentarne unije na področju enakosti spolov, zlasti njenega akcijskega načrta za parlamente, ki upoštevajo različnost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela Medparlamentarne unije na področju enakosti spolov, zlasti njenega akcijskega načrta za parlamente, ki upoštevajo različnost spolov,

| — | ob upoštevanju govora Ursule von der Leyen o stanju v Uniji, ki je napovedala, da bo leto 2022 leto mladih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora Ursule von der Leyen o stanju v Uniji, ki je napovedala, da bo leto 2022 leto mladih,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije o evropskem letu mladih 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije o evropskem letu mladih 2022,

| — | ob upoštevanju členov 46 in 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 46 in 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0083/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0083/2022),

| A. | ker Evropski parlament od leta 1976, ko je akt o volitvah prvič utrl pot za volitve predstavnikov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, nenehno zahteva reformo volilne zakonodaje EU in si prizadeva za bolj pristen, enoten in evropski volilni postopek; |
| --- | --- |

A.

ker Evropski parlament od leta 1976, ko je akt o volitvah prvič utrl pot za volitve predstavnikov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, nenehno zahteva reformo volilne zakonodaje EU in si prizadeva za bolj pristen, enoten in evropski volilni postopek;

| B. | ker se je z Lizbonsko pogodbo omogočil korak naprej, saj se je potrdila pravica Evropskega parlamenta, da pripravi predlog o aktu o volitvah in svoji sestavi; |
| --- | --- |

B.

ker se je z Lizbonsko pogodbo omogočil korak naprej, saj se je potrdila pravica Evropskega parlamenta, da pripravi predlog o aktu o volitvah in svoji sestavi;

| C. | ker so druge pomembne spremembe v Lizbonski pogodbi zadevale zlasti besedilo člena 14 PEU, ki določa, da Parlament sestavljajo predstavniki državljanov Unije in ne narodov držav članic, ter sklicevanje na vlogo Parlamenta pri izvolitvi predsednika Komisije, ki bi moral biti izvoljen ob upoštevanju rezultatov volitev v Evropski parlament; |
| --- | --- |

C.

ker so druge pomembne spremembe v Lizbonski pogodbi zadevale zlasti besedilo člena 14 PEU, ki določa, da Parlament sestavljajo predstavniki državljanov Unije in ne narodov držav članic, ter sklicevanje na vlogo Parlamenta pri izvolitvi predsednika Komisije, ki bi moral biti izvoljen ob upoštevanju rezultatov volitev v Evropski parlament;

| D. | ker je bil postopek za volitve leta 2014 precedens za vlogo Parlamenta pri izbiri predsednika komisije; ker ta postopek ni mogel postati del splošne reforme evropske volilne zakonodaje, kar je prispevalo k političnim okoliščinam, v katerih se presenetljivo ni uporabilo načelo vodilnega kandidata po evropskih volitvah leta 2019; ker bi bilo treba vodilnemu kandidatu, katerega evropski politični subjekt je dobil skupno največ sedežev, najprej dati nalogo, da oblikuje koalicijsko večino v novoizvoljenem Parlamentu, kar zadeva imenovanje kandidata za predsednika Komisije, in če potrebne večine, ne bi mogel doseči, bi bilo treba nalogo dodeliti naslednjemu vodilnemu kandidatu; ker Parlament pričakuje, da se bo predsednik Evropskega sveta posvetoval z omenjenimi voditelji evropskih političnih subjektov in parlamentarnih skupin, da bi bil obveščen o postopku imenovanja, in meni, da bi se ta proces lahko formaliziral s političnim sporazumom med evropskimi političnimi subjekti in medinstitucionalnim sporazumom med Parlamentom in Evropskim svetom; |
| --- | --- |

D.

ker je bil postopek za volitve leta 2014 precedens za vlogo Parlamenta pri izbiri predsednika komisije; ker ta postopek ni mogel postati del splošne reforme evropske volilne zakonodaje, kar je prispevalo k političnim okoliščinam, v katerih se presenetljivo ni uporabilo načelo vodilnega kandidata po evropskih volitvah leta 2019; ker bi bilo treba vodilnemu kandidatu, katerega evropski politični subjekt je dobil skupno največ sedežev, najprej dati nalogo, da oblikuje koalicijsko večino v novoizvoljenem Parlamentu, kar zadeva imenovanje kandidata za predsednika Komisije, in če potrebne večine, ne bi mogel doseči, bi bilo treba nalogo dodeliti naslednjemu vodilnemu kandidatu; ker Parlament pričakuje, da se bo predsednik Evropskega sveta posvetoval z omenjenimi voditelji evropskih političnih subjektov in parlamentarnih skupin, da bi bil obveščen o postopku imenovanja, in meni, da bi se ta proces lahko formaliziral s političnim sporazumom med evropskimi političnimi subjekti in medinstitucionalnim sporazumom med Parlamentom in Evropskim svetom;

| E. | ker nekatere skupne določbe v veljavnem evropskem aktu o volitvah nakazujejo potrebne izboljšave, vključno s tistimi, ki predvidevajo izvolitev kandidatov s proporcionalno zastopanostjo z uporabo sistema list ali enega prenosljivega glasu, svobodo ustanavljanja volilnih okrožij na nacionalni ravni, uvedbo najvišjega volilnega praga 5 % v nacionalnih volilnih okrožjih, s čimer bi zagotovili, da bo Parlament lahko deloval, in prepoved dvojnega mandata poslancev Evropskega parlamenta v nacionalnem in Evropskem parlamentu; |
| --- | --- |

E.

ker nekatere skupne določbe v veljavnem evropskem aktu o volitvah nakazujejo potrebne izboljšave, vključno s tistimi, ki predvidevajo izvolitev kandidatov s proporcionalno zastopanostjo z uporabo sistema list ali enega prenosljivega glasu, svobodo ustanavljanja volilnih okrožij na nacionalni ravni, uvedbo najvišjega volilnega praga 5 % v nacionalnih volilnih okrožjih, s čimer bi zagotovili, da bo Parlament lahko deloval, in prepoved dvojnega mandata poslancev Evropskega parlamenta v nacionalnem in Evropskem parlamentu;

| F. | ker evropske volitve kljub nekaterim korakom v smeri določitve skupnih standardov volilnih postopkov za Evropski parlament še vedno v glavnem ureja nacionalno pravo, zato so potrebne dodatne izboljšave za vzpostavitev resnično enotnega postopka za evropske volitve; |
| --- | --- |

F.

ker evropske volitve kljub nekaterim korakom v smeri določitve skupnih standardov volilnih postopkov za Evropski parlament še vedno v glavnem ureja nacionalno pravo, zato so potrebne dodatne izboljšave za vzpostavitev resnično enotnega postopka za evropske volitve;

| G. | ker je bila udeležba na evropskih volitvah leta 2019 najvišja med vsemi volitvami v Evropski parlament v zadnjih 20 letih; ker se v stopnji udeležbe skrivajo velike razlike med državami članicami; ker je večja volilna udeležba dober pokazatelj, da se državljani Unije, zlasti mlajše generacije, vse bolj zanimajo za razvoj evropskega povezovanja, kar kažejo tudi rezultati posebne raziskave Eurobarometer z dne 9. marca 2021; ker ta stopnja še vedno pomeni, da se je volitev udeležila le polovica državljanov Unije; ker večje zanimanje za evropske volitve kaže, da državljani Unije zahtevajo hitro ukrepanje Unije na področju podnebnih sprememb, gospodarskega okrevanja, varstva človekovih pravic in pravne države, migracij in vloge Evropske unije v mednarodnih odnosih; ker je treba vlagati v komunikacijske projekte, da bi povečali zanimanje državljanov za evropska vprašanja ter vlogo evropskih političnih strank in fundacij v zvezi s tem; |
| --- | --- |

G.

ker je bila udeležba na evropskih volitvah leta 2019 najvišja med vsemi volitvami v Evropski parlament v zadnjih 20 letih; ker se v stopnji udeležbe skrivajo velike razlike med državami članicami; ker je večja volilna udeležba dober pokazatelj, da se državljani Unije, zlasti mlajše generacije, vse bolj zanimajo za razvoj evropskega povezovanja, kar kažejo tudi rezultati posebne raziskave Eurobarometer z dne 9. marca 2021; ker ta stopnja še vedno pomeni, da se je volitev udeležila le polovica državljanov Unije; ker večje zanimanje za evropske volitve kaže, da državljani Unije zahtevajo hitro ukrepanje Unije na področju podnebnih sprememb, gospodarskega okrevanja, varstva človekovih pravic in pravne države, migracij in vloge Evropske unije v mednarodnih odnosih; ker je treba vlagati v komunikacijske projekte, da bi povečali zanimanje državljanov za evropska vprašanja ter vlogo evropskih političnih strank in fundacij v zvezi s tem;

| H. | ker je mogoče volilno udeležbo še povečati, če se okrepi povezava in odgovornost med volivci in kandidati ter spodbudi vseunijska razsežnost; |
| --- | --- |

H.

ker je mogoče volilno udeležbo še povečati, če se okrepi povezava in odgovornost med volivci in kandidati ter spodbudi vseunijska razsežnost;

| I. | ker se z delujočim volilnim sistemom gradi zaupanje in podpora med prebivalstvom ter povečuje samozavest državljanov Unije, da lahko z glasovanjem na volitvah demokratično spremenijo družbo; |
| --- | --- |

I.

ker se z delujočim volilnim sistemom gradi zaupanje in podpora med prebivalstvom ter povečuje samozavest državljanov Unije, da lahko z glasovanjem na volitvah demokratično spremenijo družbo;

| J. | ker države članice Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2018/994 z dne 13. julija 2018 še niso potrdile, kar pa ne preprečuje potrebnih sprememb volilnih sistemov Unije; |
| --- | --- |

J.

ker države članice Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2018/994 z dne 13. julija 2018 še niso potrdile, kar pa ne preprečuje potrebnih sprememb volilnih sistemov Unije;

| K. | ker lahko vse večji politični zagon v Evropi omogoči, da se v volilne postopke končno vključijo elementi in določbe, ki bodo poudarjali evropsko razsežnost volitev; |
| --- | --- |

K.

ker lahko vse večji politični zagon v Evropi omogoči, da se v volilne postopke končno vključijo elementi in določbe, ki bodo poudarjali evropsko razsežnost volitev;

| L. | ker bi moral ustrezen pristop k reformi evropske volilne zakonodaje temeljiti na spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti ter uvedbi skupnih minimalnih standardov; |
| --- | --- |

L.

ker bi moral ustrezen pristop k reformi evropske volilne zakonodaje temeljiti na spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti ter uvedbi skupnih minimalnih standardov;

| M. | ker naj bi bil namen reforme volilnega postopka Evropskega parlamenta izboljšanje demokratične in nadnacionalne javne razprave in razsežnosti evropskih volitev in demokratične legitimnosti sprejemanja odločitev v Uniji, okrepitev državljanstva Unije, izboljšanje delovanja Evropskega parlamenta in vodenja Unije, zagotavljanje, da bo lahko Evropski parlament deloval bolj legitimno in zakonodajno, tako da se mu dodeli dejanska pravica do pobude, poostritev načel volilne enakosti in enakih možnosti, zlasti žensk in moških, izboljšanje učinkovitosti sistema za izvedbo evropskih volitev ter približanje poslancev Evropskega parlamenta njihovim volivcem, zlasti najmlajšim; |
| --- | --- |

M.

ker naj bi bil namen reforme volilnega postopka Evropskega parlamenta izboljšanje demokratične in nadnacionalne javne razprave in razsežnosti evropskih volitev in demokratične legitimnosti sprejemanja odločitev v Uniji, okrepitev državljanstva Unije, izboljšanje delovanja Evropskega parlamenta in vodenja Unije, zagotavljanje, da bo lahko Evropski parlament deloval bolj legitimno in zakonodajno, tako da se mu dodeli dejanska pravica do pobude, poostritev načel volilne enakosti in enakih možnosti, zlasti žensk in moških, izboljšanje učinkovitosti sistema za izvedbo evropskih volitev ter približanje poslancev Evropskega parlamenta njihovim volivcem, zlasti najmlajšim;

| N. | ker je v priporočilu št. 16 evropskega državljanskega foruma 2 o evropski demokraciji/vrednotah, pravicah, pravni državi in varnosti Konference o prihodnosti Evrope navedeno, naj se sprejme volilna zakonodaja za Evropski parlament, s katero bi uskladili volilne pogoje (najnižja starost za udeležbo na volitvah, datum volitev, zahteve za volilna okrožja, kandidate, politične stranke in njihovo financiranje) in da imajo evropski državljani pravico voliti za različne stranke na ravni Evropske unije, ki jih sestavljajo kandidati iz več držav članic, ter da bi lahko državljani v ustreznem prehodnem obdobju še vedno glasovali za nacionalne in nadnacionalne stranke; |
| --- | --- |

N.

ker je v priporočilu št. 16 evropskega državljanskega foruma 2 o evropski demokraciji/vrednotah, pravicah, pravni državi in varnosti Konference o prihodnosti Evrope navedeno, naj se sprejme volilna zakonodaja za Evropski parlament, s katero bi uskladili volilne pogoje (najnižja starost za udeležbo na volitvah, datum volitev, zahteve za volilna okrožja, kandidate, politične stranke in njihovo financiranje) in da imajo evropski državljani pravico voliti za različne stranke na ravni Evropske unije, ki jih sestavljajo kandidati iz več držav članic, ter da bi lahko državljani v ustreznem prehodnem obdobju še vedno glasovali za nacionalne in nadnacionalne stranke;

| O. | ker se v poročilu o zamislih mladih, ki je bilo objavljeno po evropski prireditvi za mlade z dne 22. in 23. oktobra 2021, predlaga uporaba nadnacionalnih list, na katerih bi volivci prejeli seznam nacionalnih kandidatov in dodaten seznam kandidatov iz vseh držav članic; ker se v navedenem poročilu podpira tudi izvrševanje postopka vodilnih kandidatov; |
| --- | --- |

O.

ker se v poročilu o zamislih mladih, ki je bilo objavljeno po evropski prireditvi za mlade z dne 22. in 23. oktobra 2021, predlaga uporaba nadnacionalnih list, na katerih bi volivci prejeli seznam nacionalnih kandidatov in dodaten seznam kandidatov iz vseh držav članic; ker se v navedenem poročilu podpira tudi izvrševanje postopka vodilnih kandidatov;

| P. | ker je v tretjem vmesnem poročilu večjezične digitalne platforme Konference o prihodnosti Evrope navedeno, da je oblikovanje nadnacionalnih volilnih list na ravni EU eden od najpogosteje obravnavanih predlogov in zamisel, ki uživa široko podporo; |
| --- | --- |

P.

ker je v tretjem vmesnem poročilu večjezične digitalne platforme Konference o prihodnosti Evrope navedeno, da je oblikovanje nadnacionalnih volilnih list na ravni EU eden od najpogosteje obravnavanih predlogov in zamisel, ki uživa široko podporo;

| Q. | ker so politične skupine EPP, S&D in Renew v vmesnem političnem dogovoru o prednostnih nalogah za Evropejce, ki so ga 17. januarja 2022 potrdili voditelji teh skupin, pozvale, naj se za naslednje volitve vzpostavi postopek vodilnih kandidatov v povezavi z nadnacionalnimi listami z zadostnim številom sedežev; |
| --- | --- |

Q.

ker so politične skupine EPP, S&D in Renew v vmesnem političnem dogovoru o prednostnih nalogah za Evropejce, ki so ga 17. januarja 2022 potrdili voditelji teh skupin, pozvale, naj se za naslednje volitve vzpostavi postopek vodilnih kandidatov v povezavi z nadnacionalnimi listami z zadostnim številom sedežev;

| R. | ker je treba pri manjšinah, ki so v Evropskem parlamentu premalo zastopane, upoštevati načeli sorazmernosti in enakih možnosti; ker je približno 20 od 705 poslancev navedlo, da pripadajo manjšini (tj. 2,8 %) (14); ker Beneška komisija priznava vlogo zagotovljenih rezerviranih sedežev za pripadnike narodnih manjšin, nižjih volilnih pragov v proporcionalnih volilnih sistemih za stranke, ki zastopajo narodne manjšine, ali določitve volilnih okrožij, da se poveča udeležba manjšin v postopku odločanja (15); |
| --- | --- |

R.

ker je treba pri manjšinah, ki so v Evropskem parlamentu premalo zastopane, upoštevati načeli sorazmernosti in enakih možnosti; ker je približno 20 od 705 poslancev navedlo, da pripadajo manjšini (tj. 2,8 %) (14); ker Beneška komisija priznava vlogo zagotovljenih rezerviranih sedežev za pripadnike narodnih manjšin, nižjih volilnih pragov v proporcionalnih volilnih sistemih za stranke, ki zastopajo narodne manjšine, ali določitve volilnih okrožij, da se poveča udeležba manjšin v postopku odločanja (15);

| S. | ker je možnost o oblikovanju enotnega volilnega postopka na podlagi neposrednih splošnih volitev že od leta 1957 zapisana v Pogodbah; |
| --- | --- |

S.

ker je možnost o oblikovanju enotnega volilnega postopka na podlagi neposrednih splošnih volitev že od leta 1957 zapisana v Pogodbah;

| T. | ker bi z uskladitvijo postopka za volitve v Evropski parlament v vseh državah članicah spodbudili pravico vseh državljanov Unije, da enakopravno sodelujejo v demokratičnem življenju Unije, okrepili pa bi tudi politično razsežnost evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

T.

ker bi z uskladitvijo postopka za volitve v Evropski parlament v vseh državah članicah spodbudili pravico vseh državljanov Unije, da enakopravno sodelujejo v demokratičnem življenju Unije, okrepili pa bi tudi politično razsežnost evropskega povezovanja;

| U. | ker evropske politične stranke prispevajo k oblikovanju evropske politične zavesti in bi zato morale prevzeti večjo vlogo v kampanjah za volitve v Evropski parlament, saj bi se tako povečala njihova prepoznavnost in bi se pokazalo, kako glasovanje za določeno nacionalno stranko vpliva na velikost evropske politične skupine v Evropskem parlamentu in imenovanje predsednika Komisije; |
| --- | --- |

U.

ker evropske politične stranke prispevajo k oblikovanju evropske politične zavesti in bi zato morale prevzeti večjo vlogo v kampanjah za volitve v Evropski parlament, saj bi se tako povečala njihova prepoznavnost in bi se pokazalo, kako glasovanje za določeno nacionalno stranko vpliva na velikost evropske politične skupine v Evropskem parlamentu in imenovanje predsednika Komisije;

| V. | ker so združenja volivcev ali volilnih subjektov, ki niso člani evropske politične stranke, vabljena k sodelovanju v kampanjah za volitve v Evropski parlament, da bi povečali udeležbo državljanov v volilnem postopku; |
| --- | --- |

V.

ker so združenja volivcev ali volilnih subjektov, ki niso člani evropske politične stranke, vabljena k sodelovanju v kampanjah za volitve v Evropski parlament, da bi povečali udeležbo državljanov v volilnem postopku;

| W. | ker se postopek v zvezi z imenovanjem kandidatov za volitve v Evropski parlament med posameznimi državami članicami in med strankami bistveno razlikuje, zlasti z vidika preglednosti, demokratičnih standardov in standardov enakosti spolov; ker so odprti, pregledni in demokratični postopki za izbor kandidatov, pri katerih se upošteva enakost spolov, ključni za zaupanje v politični sistem; |
| --- | --- |

W.

ker se postopek v zvezi z imenovanjem kandidatov za volitve v Evropski parlament med posameznimi državami članicami in med strankami bistveno razlikuje, zlasti z vidika preglednosti, demokratičnih standardov in standardov enakosti spolov; ker so odprti, pregledni in demokratični postopki za izbor kandidatov, pri katerih se upošteva enakost spolov, ključni za zaupanje v politični sistem;

| X. | ker se roki za dokončanje volilnih list pred evropskimi volitvami med državami članicami zelo razlikujejo, na primer od 17 do 83 dni; ker zaradi tega nimajo vsi kandidati in volivci v Uniji na voljo enako časa za kampanjo oziroma za razmislek o tem, komu bodo namenili svoj glas; |
| --- | --- |

X.

ker se roki za dokončanje volilnih list pred evropskimi volitvami med državami članicami zelo razlikujejo, na primer od 17 do 83 dni; ker zaradi tega nimajo vsi kandidati in volivci v Uniji na voljo enako časa za kampanjo oziroma za razmislek o tem, komu bodo namenili svoj glas;

| Y. | ker se roki za dokončno oblikovanje volilnih imenikov pred evropskimi volitvami v posameznih državah članicah zelo razlikujejo, kar lahko oteži ali celo onemogoči izmenjavo informacij med državami članicami o volivcih (za preprečevanje dvojnega glasovanja); |
| --- | --- |

Y.

ker se roki za dokončno oblikovanje volilnih imenikov pred evropskimi volitvami v posameznih državah članicah zelo razlikujejo, kar lahko oteži ali celo onemogoči izmenjavo informacij med državami članicami o volivcih (za preprečevanje dvojnega glasovanja);

| Z. | ker bi z vzpostavitvijo vseunijskega volilnega okrožja, v katerem bi bili nosilci volilnih list kandidati političnih družin za mandat predsednika Komisije, močno okrepili evropsko demokracijo in zagotovili dodatno legitimnost izvolitve predsednika Komisije in njegovo odgovornost; ker bi to lahko prispevalo k oblikovanju evropskega političnega prostora in bi volitve v Evropski parlament resnično temeljile na evropskih vprašanjih in ne na vprašanjih, ki so v izključnem nacionalnem interesu; |
| --- | --- |

Z.

ker bi z vzpostavitvijo vseunijskega volilnega okrožja, v katerem bi bili nosilci volilnih list kandidati političnih družin za mandat predsednika Komisije, močno okrepili evropsko demokracijo in zagotovili dodatno legitimnost izvolitve predsednika Komisije in njegovo odgovornost; ker bi to lahko prispevalo k oblikovanju evropskega političnega prostora in bi volitve v Evropski parlament resnično temeljile na evropskih vprašanjih in ne na vprašanjih, ki so v izključnem nacionalnem interesu;

| AA. | ker so se voditelji držav in vlad na neformalnem srečanju 23. februarja 2018 odločili, da bodo še naprej razmišljali o vprašanju nadnacionalnih list za volitve leta 2024 in tudi nadaljevali tehnično, pravno in politično delo o tem vprašanju; |
| --- | --- |

AA.

ker so se voditelji držav in vlad na neformalnem srečanju 23. februarja 2018 odločili, da bodo še naprej razmišljali o vprašanju nadnacionalnih list za volitve leta 2024 in tudi nadaljevali tehnično, pravno in politično delo o tem vprašanju;

| AB. | ker nekatere države članice svojim državljanom ne omogočajo, da glasujejo iz tujine, in ker se v tistih državah, ki to omogočajo, okoliščine, ko te pravice ni mogoče uveljavljati, zelo razlikujejo; ker bi z zagotavljanjem pravice do udeležbe na volitvah za vse državljane Unije pripomogli k volilni enakosti; ker morajo države članice bolje uskladiti svoje upravne sisteme, da volivci ne bi volili v dveh različnih državah članicah; |
| --- | --- |

AB.

ker nekatere države članice svojim državljanom ne omogočajo, da glasujejo iz tujine, in ker se v tistih državah, ki to omogočajo, okoliščine, ko te pravice ni mogoče uveljavljati, zelo razlikujejo; ker bi z zagotavljanjem pravice do udeležbe na volitvah za vse državljane Unije pripomogli k volilni enakosti; ker morajo države članice bolje uskladiti svoje upravne sisteme, da volivci ne bi volili v dveh različnih državah članicah;

| AC. | ker veliko invalidov želi voliti na voliščih; ker v 12 državah članicah nacionalni predpisi ne dovoljujejo prehoda z volišča, dodeljenega na podlagi prebivališča, na drugega, ki je primernejši glede na invalidnost volivca; ker 29. člen Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov izrecno določa, da se države pogodbenice zavezujejo, da invalidom enako kot drugim zagotavljajo, da učinkovito in polno sodelujejo v političnem in javnem življenju; ker bi bilo treba odpraviti vse ovire za invalide, da volijo in kandidirajo na volitvah, zlasti pravne ovire za odrasle invalide, ki so bili razglašeni za poslovno nesposobne, s čimer bi zagotovili dostopnost v celotnem volilnem postopku, vključno z zagotavljanjem dodatnih sistemov udeležbe za uveljavljanje volilne pravice, zlasti z glasovanjem po pošti; |
| --- | --- |

AC.

ker veliko invalidov želi voliti na voliščih; ker v 12 državah članicah nacionalni predpisi ne dovoljujejo prehoda z volišča, dodeljenega na podlagi prebivališča, na drugega, ki je primernejši glede na invalidnost volivca; ker 29. člen Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov izrecno določa, da se države pogodbenice zavezujejo, da invalidom enako kot drugim zagotavljajo, da učinkovito in polno sodelujejo v političnem in javnem življenju; ker bi bilo treba odpraviti vse ovire za invalide, da volijo in kandidirajo na volitvah, zlasti pravne ovire za odrasle invalide, ki so bili razglašeni za poslovno nesposobne, s čimer bi zagotovili dostopnost v celotnem volilnem postopku, vključno z zagotavljanjem dodatnih sistemov udeležbe za uveljavljanje volilne pravice, zlasti z glasovanjem po pošti;

| AD. | ker bi bilo treba na ravni Unije ustanoviti volilni organ, ki bo deloval neodvisno in skrbel za pravilno izvajanje evropske volilne zakonodaje ter povezoval posamezne kontaktne organe iz držav članic, saj bi se s tem omogočil dostop do informacij v zvezi s predpisi, ki urejajo evropske volitve, racionaliziranje volilnega postopka, upravljanje skupnega volilnega okrožje in krepitev evropskega značaja teh volitev; |
| --- | --- |

AD.

ker bi bilo treba na ravni Unije ustanoviti volilni organ, ki bo deloval neodvisno in skrbel za pravilno izvajanje evropske volilne zakonodaje ter povezoval posamezne kontaktne organe iz držav članic, saj bi se s tem omogočil dostop do informacij v zvezi s predpisi, ki urejajo evropske volitve, racionaliziranje volilnega postopka, upravljanje skupnega volilnega okrožje in krepitev evropskega značaja teh volitev;

| AE. | ker lahko glasovanje po pošti omogoči večjo volilno udeležbo ter učinkovitejšo izvedbo evropskih volitev, volitve pa bi lahko bile zaradi teh oblik glasovanja za volivce privlačnejše, vendar je treba pri tem zagotoviti čim višje standarde varstva podatkov in glasovanje na voliščih še vedno ohraniti kot normo; ker lahko države članice v skladu s svojo tradicijo zagotovijo dopolnilna orodja za glasovanje, kot so glasovanje prek pooblaščenca, elektronsko ali spletno glasovanje; ker so številni nacionalni organi za varstvo digitalnih svoboščin izrazili zadržke glede spletnega glasovanja; ker spletno glasovanje povzroča vse večje težave v zvezi s temeljnimi načeli volilnih postopkov (tajnost glasovanja, osebna in svobodna narava glasovanja, iskrenost volilnih postopkov, učinkovito spremljanje glasovanja in naknadni nadzor s strani volilnega sodnika); ker je mogoče te težave premagati s skupnim regulativnim okvirom in postopkom, v katerem so zagotovljeni najvišji standardi varstva podatkov, integriteta volitev, preglednost, zanesljivost in tajnost glasovanja; |
| --- | --- |

AE.

ker lahko glasovanje po pošti omogoči večjo volilno udeležbo ter učinkovitejšo izvedbo evropskih volitev, volitve pa bi lahko bile zaradi teh oblik glasovanja za volivce privlačnejše, vendar je treba pri tem zagotoviti čim višje standarde varstva podatkov in glasovanje na voliščih še vedno ohraniti kot normo; ker lahko države članice v skladu s svojo tradicijo zagotovijo dopolnilna orodja za glasovanje, kot so glasovanje prek pooblaščenca, elektronsko ali spletno glasovanje; ker so številni nacionalni organi za varstvo digitalnih svoboščin izrazili zadržke glede spletnega glasovanja; ker spletno glasovanje povzroča vse večje težave v zvezi s temeljnimi načeli volilnih postopkov (tajnost glasovanja, osebna in svobodna narava glasovanja, iskrenost volilnih postopkov, učinkovito spremljanje glasovanja in naknadni nadzor s strani volilnega sodnika); ker je mogoče te težave premagati s skupnim regulativnim okvirom in postopkom, v katerem so zagotovljeni najvišji standardi varstva podatkov, integriteta volitev, preglednost, zanesljivost in tajnost glasovanja;

| AF. | ker člen 7(1) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976 določa, da je funkcija poslanca Evropskega parlamenta nezdružljiva s funkcijo komisarja; |
| --- | --- |

AF.

ker člen 7(1) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976 določa, da je funkcija poslanca Evropskega parlamenta nezdružljiva s funkcijo komisarja;

| 1. | predlaga reformo volilnega postopka, da bi konkretno oblikovali evropsko javno sfero, in sicer s predlogi skupnih minimalnih standardov in zakonodajnih sprememb pred evropskimi volitvami leta 2024; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da je bistveno izboljšati preglednost in demokratično odgovornost Parlamenta s povečanjem evropske razsežnosti volitev, in sicer s preoblikovanjem evropskih volitev v enotne evropske volitve, zlasti z vzpostavitvijo vseunijskega volilnega okrožja, ne pa z zbiranjem glasov na 27 ločenih nacionalnih volitvah, kot se danes organizirajo evropske volitve; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da bi morali imeti evropske politične stranke, združenja volivcev in drugi evropski volilni subjekti bolj osrednjo vlogo v postopku evropskih volitev in bi morali postati jasno prepoznavni za volivce ter bi jim bilo treba zagotoviti ustrezno podporo in financiranje, da bodo lahko izpolnjevali svojo vlogo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | želi spomniti, da imamo zaradi različnih volilnih kultur vrsto različnih volilnih sistemov in različnih volilnih pravic v Uniji; meni, da lahko skupni minimalni demokratični standardi v evropski volilni zakonodaji spodbudijo resnično javno evropsko razpravo in zagotovijo enakost državljanov Unije, tudi kar zadeva: pravico voliti, pravico do registracije stranke, združenja volivcev ali drugih volilnih subjektov ter pravico do kandidiranja na volitvah; dostop do glasovnic; uvrščanje kandidatov na listo, vključno z enakostjo spolov; dostopnost glasovanja za vse državljane, zlasti za invalide; dogajanje na dan volitev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva k vzpostavitvi skupnega okvira z referenčnimi merili in minimalnimi standardi za pravila o volitvah po vsej Uniji ter predlaga osredotočenje na tesno usklajevanje z nacionalnimi ukrepi za izvajanje glavnih predlogov Parlamenta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva institucije Unije, naj upoštevajo prednostne naloge, ki so jih državljani Unije opredelili v okviru Konference o prihodnosti Evrope; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja na vlogo Komisije kot posrednice v institucionalnih pogovorih med Evropskim parlamentom in Svetom o reformi evropskega volilnega zakona; meni, da je treba začeti konstruktiven dialog s Komisijo, da bi med drugim ocenili in uporabili rezultate evropske mreže za volilno sodelovanje, ki je bila ustanovljena leta 2019; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja povezave med predlaganimi ukrepi za pregled akta o volitvah ter Poslovnikom Evropskega parlamenta, Uredbo (EU, Euratom) št. 1141/2014 in akcijskim načrtom Evropske komisije za demokracijo iz decembra 2020, zlasti o elementih, kot so:






  — | kako volitve urejajo predvsem pravila, ki se uporabljajo le v določeni jurisdikciji ali ki morda niso bila oblikovana ob upoštevanju spletnega prostora brez meja; |
| --- | --- | --- |

8.

—

kako volitve urejajo predvsem pravila, ki se uporabljajo le v določeni jurisdikciji ali ki morda niso bila oblikovana ob upoštevanju spletnega prostora brez meja;

| — | potrebno tesnejše sodelovanje med regulativnimi organi držav članic; |
| --- | --- |

—

potrebno tesnejše sodelovanje med regulativnimi organi držav članic;

| — | preglednost pri političnem oglaševanju in komuniciranju, kar bi se moralo odražati tudi v določbah volilnega zakona; |
| --- | --- |

—

preglednost pri političnem oglaševanju in komuniciranju, kar bi se moralo odražati tudi v določbah volilnega zakona;

| 9. | meni, da je enakost spolov ključni element za izboljšanje zastopanosti na volitvah; pozdravlja splošno izboljšanje enakosti spolov na zadnjih volitvah, vendar poudarja, da so med državami članicami velike razlike, saj nekatere v Parlament niso izvolile ene same ženske; poziva k uvedbi ukrepov, ki bodo zagotovili enake možnosti za ženske in moške, ne da bi pri tem kršili pravice nebinarnih oseb, in sicer z uporabo list, na katerih se imena kandidatov in kandidatk izmenjujejo, ali kvot. |
| --- | --- |

9.

| 10. | obžaluje, da večina narodnih in jezikovnih manjšin običajno ni zastopana v Evropskem parlamentu; v zvezi s tem opozarja na dejansko oviro, ki jo volilni prag predstavlja za stranke, ki zastopajo manjšinske skupnosti in kandidirajo v posameznih nacionalnih volilnih okrožjih ali v velikih, gosto poseljenih volilnih okrožjih; zato meni, da bi morala evropska volilna zakonodaja omogočati izjeme od nacionalnih pragov za subjekte, ki zastopajo priznane narodne in jezikovne manjšine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da morajo evropske in nacionalne politične stranke in združenja volivcev ter drugi evropski volilni subjekti sprejeti demokratične, ozaveščene in pregledne postopke za izbiro kandidatov za Evropski parlament, vključno z vodilnim kandidatom, pri čemer je treba zagotoviti neposredno udeležbo posameznih državljanov, ki so člani stranke, med drugim tudi z izvolitvijo delegatov; meni, da bi morale takšno demokratično izbiro spremljati potrebne informacije o sposobnostih in uspešnosti potencialnih kandidatov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi bilo treba vsem evropskim volivcem omogočiti, da glasujejo za prednostnega kandidata za predsednika Komisije, in da bi morali imeti vodilni kandidati možnost kandidiranja v vseh državah članicah na vseunijskih listah na podlagi imenovanja evropske politične stranke, evropskega združenja volivcev ali koalicije evropskih strank in predlaganja skupnega volilnega programa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva evropske politične stranke, evropska združenja volivcev in evropske volilne subjekte, naj svoje kandidate za položaj predsednika Komisije imenujejo vsaj 12 tednov pred dnevom volitev; meni, da bi bilo treba določiti zavezujoče demokratične postopke in preglednost pri izbiri; pričakuje, da bodo kandidati uvrščeni na prvo mesto ustrezne liste vseunijskega volilnega okrožja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva, naj se z medijskimi kampanjami ter na glasovnicah in v vsem volilnem gradivu poveča prepoznavnost evropskih političnih strank, evropskih združenj volivcev in drugih evropskih volilnih subjektov; poziva, da bi nacionalne stranke in združenja volivcev med volilno kampanjo razglasile svojo pripadnost evropski politični stranki ali drugemu evropskemu volilnemu subjektu in ustreznemu vodilnemu kandidatu, kadar je to mogoče; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da bi usklajena medijska strategija na evropski ravni za zagotavljanje poročanja o evropskih volitvah in njihovega spremljanja pripomogla k povečanju zanimanja državljanov zanje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pričakuje, da se bodo voditelji evropskih političnih strank in parlamentarnih skupin dogovorili o skupni izjavi za Evropski svet na podlagi izida evropskih volitev in večine v novoizvoljenem parlamentu v zvezi z imenovanjem kandidata za predsednika Komisije; pričakuje, da se bo predsednik Evropskega sveta posvetoval z omenjenimi voditelji evropskih političnih subjektov in parlamentarnih skupin, da bo obveščen o postopku imenovanja; meni, da bi ta postopek vodilnih kandidatov lahko formalizirali s političnim dogovorom med evropskimi političnimi subjekti in z medinstitucionalnim sporazumom med Parlamentom in Evropskim svetom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | predlaga, naj se vzpostavi praksa, da zainteresirane parlamentarne skupine sklenejo „zakonodajni sporazum“, da se omogoči politična nadgradnja evropskih volitev in zagotovi večina v Parlamentu pred imenovanjem Komisije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi se lahko z uvedbo vseunijskega volilnega okrožja, iz katerega bi bilo izvoljenih 28 poslancev Evropskega parlamenta, ne da bi to vplivalo na število izvoljenih predstavnikov Evropskega parlamenta iz posamezne države članice, in v katerem bi liste vodili kandidati vsake politične družine za mesto predsednika Komisije, povečala demokratična in nadnacionalna razsežnost evropskih volitev; meni, da je cilj vzpostavitve vseunijskega volilnega okrožja uresničljiv le, če se zagotovita enakost spolov in geografsko ravnovesje, tako da se zajamči, da manjše države članice ne bodo v slabšem položaju v primerjavi z večjimi; v zvezi s tem predlaga uvedbo zavezujoče geografske zastopanosti na listah za vseunijsko volilno okrožje in spodbuja evropske politične stranke, evropska združenja volivcev in druge evropske volilne subjekte, naj na vseunjske liste imenujejo kandidate iz vseh držav članic; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je ustanovitev vseunijskega volilnega okrožja, iz katerega so poslanci izvoljeni na podlagi nadnacionalnih list, združljiva s Pogodbama, zlasti s členom 14(2) PEU; meni, da podpora enotni evropski volilni zakonodaji z vseunijskimi listami in zavezujočim sistemom vodilnih kandidatov pridobiva politični zagon; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da so vseunijske liste vzvod, ki ga je mogoče uporabiti za reprezentativnost in oblikovanje resničnih in učinkovitih evropskih političnih strank in združenj volivcev; |
| --- | --- |

20.

| 21. | predlaga vključitev skupnih določb o odhodkih, povezanih z evropsko volilno kampanjo, za vsak subjekt, ki lahko predloži listo kandidatov za poslance Evropskega parlamenta v vseunijskem volilnem okrožju Unije; poziva k tesnemu usklajevanju s prihodnjim pregledom Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 o tej zadevi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da se lahko finančna sredstva, ki jih evropske politične stranke in drugi evropski volilni subjekti prejmejo iz splošnega proračuna Evropske unije ali iz katerega koli drugega vira, porabijo za financiranje kampanj, ki jih evropski volilni subjekti v vseunijskem volilnem okrožju izvajajo med volitvami v Evropski parlament, na katerih sodelujejo sami ali njihovi člani; meni, da morajo financiranje in omejevanje stroškov volitev v nacionalnih volilnih okrožjih urejati države članice s svojimi nacionalnimi predpisi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | želi spomniti, da je najnižja starost za kandidiranje v 27 državah članicah med 18 in 25 let, najnižja starost za glasovanje pa od 16 do 18 let; poziva k uvedbi enotne, usklajene starosti za pasivno oziroma aktivno volilno pravico v vseh državah članicah ter jim priporoča, naj za volilno pravico uvedejo najnižjo starost 16 let, brez poseganja v veljavne ustavne rede, ki določajo najnižjo starost za volilno pravico 18 ali 17 let; meni, da bi podelitev volilne pravice osebam, starim 16 let, odražala sedanje pravice in dolžnosti, ki jih evropska mladina že ima v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

23.

| 24. | predlaga, naj se uvede možnost začasne zamenjave poslancev na porodniškem, očetovskem, starševskem in dolgem bolniškem dopustu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da sta preglednost volilnega procesa in dostop do zanesljivih informacij nujna za povečanje evropske politične zavesti in zagotovitev dovolj visoke volilne udeležbe, ki bi pomenila dejansko pridobitev mandata od volivcev; poudarja, da bi bilo treba državljane Unije dovolj zgodaj, tj. 12 tednov pred volitvami v Evropski parlament, obvestiti o kandidatih za evropske volitve in pripadnosti nacionalnih političnih strank ali volilnih združenj evropski politični stranki ali evropskemu političnemu združenju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | predlaga sprejetje ukrepov in uvedbo zaščitnih ukrepov, da bi preprečili tuje vmešavanje v volilni proces; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da se roki za dokončanje volilnega imenika pred evropskimi volitvami med državami članicami zelo razlikujejo; predlaga uvedbo evropskega volilnega imenika in določitev skupnega standarda za sestavo in dokončanje nacionalnega volilnega imenika najpozneje štirinajst tednov pred dnevom volitev, da bi bile informacije o volivcih natančnejše in da bi bila izmenjava med državami članicami enostavnejša, pa tudi da bi se olajšalo preprečevanje dvojnega glasovanja, tako da bi se zagotovilo, da se za dvojno glasovanje, ne glede na to, ali je posledica upravne napake ali kršitve volilne zakonodaje, predvidijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni na nacionalni ravni, države članice pa naj sprejmejo popravne ukrepe; |
| --- | --- |

27.

| 28. | predlaga ustanovitev evropskega volilnega organa, ki bi bil pristojen za usklajevanje informacij o evropskih volitvah, spremljanje izvajanja skupnih standardov evropske volilne zakonodaje ter reševanje sporov glede teh standardov, upravljanje evropskega volilnega imenika, razglašanje volilnih rezultatov in nadzor nad izmenjavo informacij o glasovanju državljanov Unije zunaj njihove matične države; meni, da bi tak organ lahko olajšal učinkovito izmenjavo informacij med nacionalnimi organi, zlasti izmenjavo najboljših praks; predlaga, da bi bilo vodenje registra volilnih list vseunijskega volilnega okrožja ena od ključnih nalog evropskega volilnega organa; poziva proračunske organe, naj zagotovijo, da bo imel evropski volilni organ dovolj sredstev za izpolnjevanje svojih nalog; |
| --- | --- |

28.

| 29. | predlaga, da se opredelijo skupni minimalni standardi za enotne zahteve za oblikovanje volilnih seznamov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da je treba olajšati udeležbo na evropskih volitvah in zagotoviti, da lahko vsi, ki imajo volilno pravico, vključno z državljani Unije, ki živijo zunaj matične države, tistimi, ki nimajo stalnega prebivališča, tistimi, ki živijo v zaprtih bivalnih okoljih, brezdomci in zaporniki, uveljavljajo to pravico; poziva države članice, naj vsem državljanom, tudi invalidom, zagotovijo enak dostop do informacij in glasovanja ter jim na primer dovolijo najem prilagojenih prostorov, kadar javne strukture niso prilagojene; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice, naj uvedejo ukrepe za čim večjo dostopnost volitev za invalide, ki med drugim po potrebi zajemajo informacije o volitvah in registracijo, volišča, volilne kabine in naprave ter glasovnice; priporoča, da se uvedejo ustrezne ureditve, prilagojene nacionalnim volilnim postopkom, da bi olajšale glasovanje invalidov, kot so možnost izbire volišča, zaprta volišča na ključnih lokacijah ter uporaba podpornih tehnologij, formatov in tehnik, kot so Braillova pisava, veliki tisk, avdioinformacije, tipni naglasi, lahko berljive informacije in sporazumevanje z znakovnim jezikom; poziva države članice, naj invalidom po potrebi in na njihovo zahtevo omogočijo, da jim pri glasovanju pomaga oseba, ki jo sami izberejo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice, naj uvedejo skupne zahteve, na podlagi katerih bi se vsem državljanom Unije, ki prebivajo ali delajo v tretji državi, priznala pravica do glasovanja na volitvah v Evropski parlament; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da je treba uvesti glasovanje po pošti za volivce, ki na dan volitev ne morejo oditi na volišče, kar bi povečalo učinkovitost in privlačnost evropskih volitev za volivce v posebnih ali izjemnih okoliščinah; poziva države članice, naj preučijo možnost uvedbe dopolnilnih orodij, kot so vnaprejšnje fizično glasovanje in glasovanje prek pooblaščenca ter elektronsko in spletno glasovanje, v skladu s svojimi nacionalnimi tradicijami, pri čemer naj upoštevajo priporočila Sveta Evrope na teh področjih in ustrezne zaščitne ukrepe za zagotovitev zanesljivosti, integritete, tajnosti glasovanja, dostopnosti za invalide, preglednosti pri oblikovanju in uporabi elektronskih in internetnih sistemov, možnosti ročnega ali elektronskega ponovnega štetja, ne da bi pri tem ogrozili tajnost glasovanja in varstvo osebnih podatkov v skladu z veljavnim pravom Unije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da bi določitev skupnega evropskega dneva volitev pripomogla k bolj usklajenim, vseevropskim volitvam, in torej predlaga, da se 9. maj določi za dan evropskih volitev, ne glede na to, kateri dan v tednu je, z možnostjo, da ta dan postane državni praznik; meni, da bi bilo treba prve uradne napovedi volilnih izidov v vseh državah članicah razglasiti sočasno, in sicer na dan volitev ob 21.00 po srednjeevropskem času; |
| --- | --- |

34.

| 35. | meni, da je treba zagotoviti, da se po vsakih volitvah pripravi poročilo o izvajanju, da se oceni potek evropskih volitev in po potrebi predlagajo izboljšave; |
| --- | --- |

35.

| 36. | predlaga reformo Pogodb, da bi zagotovili združljivost funkcije evropskega komisarja in funkcije poslanca Evropskega parlamenta v obdobju med sestavo Parlamenta in izvolitvijo Komisije; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva k spremembi Pogodb, zlasti člena 223 PDEU, tako da se bo o določbah, potrebnih za volitve poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, namesto s soglasjem in nacionalnimi ratifikacijami odločalo s kvalificirano večino v Svetu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | sprejme priloženi predlog in ga predloži Svetu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naroči svoji predsednici, naj to zakonodajno resolucijo in priložen predlog posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  UL L 283, 21.10.2002, str. 1.

(2)  UL L 178, 16.7.2018, str. 1.

(3)  UL L 329, 30.12.1993, str. 34.

(4)  UL C 292, 21.9.1998, str. 66.

(5)  UL C 419, 16.12.2015, str. 185.

(6)  UL C 75, 26.2.2016, str. 109.

(7)  UL C 366, 27.10.2017, str. 7.

(8)  UL C 36, 29.1.2016, str. 56.

(9)  UL C 463, 21.12.2018, str. 83.

(10)  UL C 425, 20.10.2021, str. 98.

(11)  UL L 317, 4.11.2014, str. 1.

(12)  https://www.eesc.europa.eu/sl/our-work/opinions-information-reports/information-reports/real-right-persons-disabilities-vote-european-parliament-elections-information-report

(13)  https://www.eesc.europa.eu/sl/our-work/opinions-information-reports/opinions/need-guarantee-real-rights-persons-disabilities-vote-european-parliament-elections-additional-opinion

(14)  Na podlagi podatkov medskupine Evropskega parlamenta za tradicionalne manjšine, narodne skupnosti in jezike.

(15)  Zbirka mnenj in poročil Beneške komisije o volilnih sistemih in narodnih manjšinah CDL-PI(2019)004, zlasti poročilo o volilni zakonodaji in narodnih manjšinah CDL-INF (2000).

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Predlog

UREDBE SVETA

o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, razveljavitvi Sklepa Sveta 76/787/ESPJ, EGS, Euratom in Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, priloženega navedenemu sklepu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 223(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropskega parlamenta,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Akt o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami (1) (v nadaljnjem besedilu: akt o volitvah), priložen Sklepu Sveta 76/787/ESPJ, EGS, Euratom (2) ,je začel veljati 1. julija 1978 in bil naknadno spremenjen s Sklepom 2002/772/ES, Euratom (3) in Sklepom Sveta (EU, Euratom) 2018/994 (4). |
| --- | --- |

(1)

Akt o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami (1) (v nadaljnjem besedilu: akt o volitvah), priložen Sklepu Sveta 76/787/ESPJ, EGS, Euratom (2) ,je začel veljati 1. julija 1978 in bil naknadno spremenjen s Sklepom 2002/772/ES, Euratom (3) in Sklepom Sveta (EU, Euratom) 2018/994 (4).

| (2) | V skladu s členom 223(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določbe, potrebne za volitve poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, soglasno sprejme Svet v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom in po odobritvi Evropskega parlamenta na predlog Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 223(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določbe, potrebne za volitve poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, soglasno sprejme Svet v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom in po odobritvi Evropskega parlamenta na predlog Evropskega parlamenta.

| (3) | Člen 8 PDEU uvaja vključevanje načela enakosti spolov, v skladu s katerim bi si morala Unija v vseh svojih dejavnostih prizadevati odpraviti neenakosti in spodbujati enakost spolov. |
| --- | --- |

(3)

Člen 8 PDEU uvaja vključevanje načela enakosti spolov, v skladu s katerim bi si morala Unija v vseh svojih dejavnostih prizadevati odpraviti neenakosti in spodbujati enakost spolov.

| (4) | Z Lizbonsko pogodbo Evropskemu parlamentu ni bila podeljena le pristojnost za dajanje pobud v zvezi z določbami o volitvah poslancev, temveč se je spremenila tudi narava mandata poslancev Evropskega parlamenta, ki so zdaj neposredni predstavniki državljanov Unije. To predstavlja temeljne spremembe, ki bi se morale odražati v posodobljeni evropski volilni zakonodaji z vključitvijo novih elementov, katerih cilj je okrepiti demokratično legitimnost in natančneje odražati širino vloge in pristojnosti Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

(4)

Z Lizbonsko pogodbo Evropskemu parlamentu ni bila podeljena le pristojnost za dajanje pobud v zvezi z določbami o volitvah poslancev, temveč se je spremenila tudi narava mandata poslancev Evropskega parlamenta, ki so zdaj neposredni predstavniki državljanov Unije. To predstavlja temeljne spremembe, ki bi se morale odražati v posodobljeni evropski volilni zakonodaji z vključitvijo novih elementov, katerih cilj je okrepiti demokratično legitimnost in natančneje odražati širino vloge in pristojnosti Evropskega parlamenta.

| (5) | Kljub določbam akta o volitvah se volitve v Evropski parlament v veliki meri organizirajo v skladu z nacionalnimi pravili, ki se med državami članicami močno razlikujejo, zaradi česar obstaja vrsta različnih volilnih sistemov. Volitve v Evropski parlament potekajo na različne dni, glasuje pa se za nacionalne stranke z nacionalnimi kandidati na podlagi nacionalnih programov. Približevanje teh različnih volilnih sistemov s sprejetjem enotnejšega evropskega zakona o volitvah, ki bi temeljil na jasnih skupnih načelih in pravilih, bi zagotovilo enakost za vse državljane Unije in okrepilo evropski javni prostor. |
| --- | --- |

(5)

Kljub določbam akta o volitvah se volitve v Evropski parlament v veliki meri organizirajo v skladu z nacionalnimi pravili, ki se med državami članicami močno razlikujejo, zaradi česar obstaja vrsta različnih volilnih sistemov. Volitve v Evropski parlament potekajo na različne dni, glasuje pa se za nacionalne stranke z nacionalnimi kandidati na podlagi nacionalnih programov. Približevanje teh različnih volilnih sistemov s sprejetjem enotnejšega evropskega zakona o volitvah, ki bi temeljil na jasnih skupnih načelih in pravilih, bi zagotovilo enakost za vse državljane Unije in okrepilo evropski javni prostor.

| (6) | Volilni pragi so del političnega sistema v številnih državah članicah in prispevajo k razvoju stabilne vladne in opozicijske dinamike v parlamentih. Da bi zaščitili pošteno politično tekmo, ti pragi ne bi smeli presegati 5 %. |
| --- | --- |

(6)

Volilni pragi so del političnega sistema v številnih državah članicah in prispevajo k razvoju stabilne vladne in opozicijske dinamike v parlamentih. Da bi zaščitili pošteno politično tekmo, ti pragi ne bi smeli presegati 5 %.

| (7) | Volilni pragi ne bi smeli vplivati na možnosti priznanih narodnih in jezikovnih manjšin, da sodelujejo v političnem življenju Unije in so zastopane v Evropskem parlamentu. Priznane narodne ali jezikovne manjšine bi morale biti upravičene do izjem od vseh pragov, določenih na nacionalni ravni. Izjeme od nacionalnih pragov bi se morale uporabljati tudi za politične stranke ali združenja volivcev, ki kandidirajo na evropskih volitvah v četrtini držav članic in ki v svoje glasovnice vključijo imena in logotipe evropskih subjektov, s katerimi so povezani. |
| --- | --- |

(7)

Volilni pragi ne bi smeli vplivati na možnosti priznanih narodnih in jezikovnih manjšin, da sodelujejo v političnem življenju Unije in so zastopane v Evropskem parlamentu. Priznane narodne ali jezikovne manjšine bi morale biti upravičene do izjem od vseh pragov, določenih na nacionalni ravni. Izjeme od nacionalnih pragov bi se morale uporabljati tudi za politične stranke ali združenja volivcev, ki kandidirajo na evropskih volitvah v četrtini držav članic in ki v svoje glasovnice vključijo imena in logotipe evropskih subjektov, s katerimi so povezani.

| (8) | V skladu s členom 17(7) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) kandidata za predsednika Komisije predlaga Evropski svet ob upoštevanju evropskih volitev, nato pa ga izvoli Evropski parlament. Da bi to pravico ustrezno izrazili, bi bilo treba oblikovati evropski javni prostor, v katerem bodo lahko vsi evropski volivci navedli svoje prednostne kandidate za predsednika Komisije. Zato morajo imeti vodilni kandidati, ki jih imenujejo evropske politične stranke, evropska združenja volivcev ali drugi evropski volilni subjekti, možnost, da zastopajo skupni volilni program v vseh državah članicah. Da bi pred imenovanjem Komisije zagotovili večino v Parlamentu, bi morale zainteresirane parlamentarne skupine vzpostaviti prakso sklepanja „zakonodajnih sporazumov“, ki zagotavljajo politično ukrepanje po evropskih volitvah. Po postopku, ki bi ga bilo treba formalizirati na podlagi političnega sporazuma med evropskimi političnimi subjekti, bi bilo treba vodilnemu kandidatu, katerega evropski politični subjekt je dobil skupno največ sedežev, najprej dati nalogo, da oblikuje koalicijsko večino v novoizvoljenem Parlamentu, kar zadeva imenovanje kandidata za predsednika Komisije. Če večine, potrebne za koalicijo, ni mogoče doseči, bi bilo treba nalogo dodeliti naslednjemu vodilnemu kandidatu. Predsednik Evropskega sveta bi se moral posvetovati z navedenimi voditelji evropskih političnih subjektov in parlamentarnih skupin, da bi bil obveščen o postopku imenovanja. Postopek vodilnih kandidatov bi se lahko formaliziral s političnim dogovorom med evropskimi političnimi subjekti in z medinstitucionalnim sporazumom med Parlamentom in Evropskim svetom. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 17(7) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) kandidata za predsednika Komisije predlaga Evropski svet ob upoštevanju evropskih volitev, nato pa ga izvoli Evropski parlament. Da bi to pravico ustrezno izrazili, bi bilo treba oblikovati evropski javni prostor, v katerem bodo lahko vsi evropski volivci navedli svoje prednostne kandidate za predsednika Komisije. Zato morajo imeti vodilni kandidati, ki jih imenujejo evropske politične stranke, evropska združenja volivcev ali drugi evropski volilni subjekti, možnost, da zastopajo skupni volilni program v vseh državah članicah. Da bi pred imenovanjem Komisije zagotovili večino v Parlamentu, bi morale zainteresirane parlamentarne skupine vzpostaviti prakso sklepanja „zakonodajnih sporazumov“, ki zagotavljajo politično ukrepanje po evropskih volitvah. Po postopku, ki bi ga bilo treba formalizirati na podlagi političnega sporazuma med evropskimi političnimi subjekti, bi bilo treba vodilnemu kandidatu, katerega evropski politični subjekt je dobil skupno največ sedežev, najprej dati nalogo, da oblikuje koalicijsko večino v novoizvoljenem Parlamentu, kar zadeva imenovanje kandidata za predsednika Komisije. Če večine, potrebne za koalicijo, ni mogoče doseči, bi bilo treba nalogo dodeliti naslednjemu vodilnemu kandidatu. Predsednik Evropskega sveta bi se moral posvetovati z navedenimi voditelji evropskih političnih subjektov in parlamentarnih skupin, da bi bil obveščen o postopku imenovanja. Postopek vodilnih kandidatov bi se lahko formaliziral s političnim dogovorom med evropskimi političnimi subjekti in z medinstitucionalnim sporazumom med Parlamentom in Evropskim svetom.

| (9) | Poleg nacionalnih volilnih okrožij bi bilo treba ustvariti vseunijsko volilno okrožje, v katerem bi bili nosilci list kandidati za predsednika Komisije iz vsake politične družine, da bi okrepili demokratično in vseevropsko razsežnost evropskih volitev. Za to vseunijsko volilno okrožje bi morala veljati podrobna in jasna pravila, ki bi zagotavljala, da bi bil seznam kandidatov skladen z načelom enakosti spolov ter geografsko sorazmernostjo in reprezentativen, zlasti pa, da bi se v celoti upoštevali interesi malih in srednje velikih držav članic. |
| --- | --- |

(9)

Poleg nacionalnih volilnih okrožij bi bilo treba ustvariti vseunijsko volilno okrožje, v katerem bi bili nosilci list kandidati za predsednika Komisije iz vsake politične družine, da bi okrepili demokratično in vseevropsko razsežnost evropskih volitev. Za to vseunijsko volilno okrožje bi morala veljati podrobna in jasna pravila, ki bi zagotavljala, da bi bil seznam kandidatov skladen z načelom enakosti spolov ter geografsko sorazmernostjo in reprezentativen, zlasti pa, da bi se v celoti upoštevali interesi malih in srednje velikih držav članic.

| (10) | Evropske politične stranke, evropska združenja volivcev in drugi evropski volilni subjekti imajo ključno vlogo pri spodbujanju resnično evropske politične razprave. V skladu s členom 10(4) PEU politične stranke na evropski ravni prispevajo k oblikovanju evropske politične zavesti in izražanju volje državljanov Unije. Zato bi morale imeti evropske politične stranke, evropska združenja volivcev in drugi evropski volilni subjekti pomembnejšo vlogo v procesu evropskih volitev. Omogočiti bi jim torej morali, da polno sodelujejo v evropskih volilnih kampanjah in predlagajo vseunijske liste, tako da jih bodo volivci poznali in jih bodo bolje prepoznali na glasovnicah ter v kampanjskem gradivu in publikacijah. |
| --- | --- |

(10)

Evropske politične stranke, evropska združenja volivcev in drugi evropski volilni subjekti imajo ključno vlogo pri spodbujanju resnično evropske politične razprave. V skladu s členom 10(4) PEU politične stranke na evropski ravni prispevajo k oblikovanju evropske politične zavesti in izražanju volje državljanov Unije. Zato bi morale imeti evropske politične stranke, evropska združenja volivcev in drugi evropski volilni subjekti pomembnejšo vlogo v procesu evropskih volitev. Omogočiti bi jim torej morali, da polno sodelujejo v evropskih volilnih kampanjah in predlagajo vseunijske liste, tako da jih bodo volivci poznali in jih bodo bolje prepoznali na glasovnicah ter v kampanjskem gradivu in publikacijah.

| (11) | Pogoji za izbiro kandidatov in vlaganje kandidatur bi morali biti razumni, pravični, demokratični, sorazmerni in skladni z načeli iz kodeksa dobre prakse v volilnih zadevah Evropske komisije Sveta Evrope za demokracijo skozi pravo (Beneška komisija). Komisija se je v akcijskem načrtu za evropsko demokracijo (5) tudi zavezala, da bo spodbujala dostop do demokratične udeležbe, kar pomeni vključevanje in enakost v demokratični udeležbi ter uravnoteženo zastopanost spolov v politiki in pri odločanju. Komisija je v strategiji za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (6) navedla, da so enake možnosti pri udeležbi bistvene za predstavniško demokracijo na vseh ravneh. Enakost spolov ter demokratični in pregledni postopki ter informirane odločitve pri izbiri kandidatov za volitve v Evropski parlament, tudi vodilnega kandidata, so ključni elementi za zagotavljanje enakih pogojev za vse evropske volilne subjekte ter za večjo reprezentativnost in demokratičnost. Zavoljo enakosti bi morala ta načela veljati za vse liste kandidatov na volitvah v Evropski parlament v nacionalnih volilnih okrožjih in v vseunijskem volilnem okrožju. |
| --- | --- |

(11)

Pogoji za izbiro kandidatov in vlaganje kandidatur bi morali biti razumni, pravični, demokratični, sorazmerni in skladni z načeli iz kodeksa dobre prakse v volilnih zadevah Evropske komisije Sveta Evrope za demokracijo skozi pravo (Beneška komisija). Komisija se je v akcijskem načrtu za evropsko demokracijo (5) tudi zavezala, da bo spodbujala dostop do demokratične udeležbe, kar pomeni vključevanje in enakost v demokratični udeležbi ter uravnoteženo zastopanost spolov v politiki in pri odločanju. Komisija je v strategiji za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (6) navedla, da so enake možnosti pri udeležbi bistvene za predstavniško demokracijo na vseh ravneh. Enakost spolov ter demokratični in pregledni postopki ter informirane odločitve pri izbiri kandidatov za volitve v Evropski parlament, tudi vodilnega kandidata, so ključni elementi za zagotavljanje enakih pogojev za vse evropske volilne subjekte ter za večjo reprezentativnost in demokratičnost. Zavoljo enakosti bi morala ta načela veljati za vse liste kandidatov na volitvah v Evropski parlament v nacionalnih volilnih okrožjih in v vseunijskem volilnem okrožju.

| (12) | Preglednost volilnega procesa ter pravočasen dostop do zanesljivih informacij o volivcih in kandidatih sta pomembna za zagotovitev zanesljivosti volilnega procesa, povečanje evropske politične zavesti in zagotovitev visoke volilne udeležbe. Pomembno je olajšati izmenjavo informacij med državami članicami o volivcih, da bi preprečili dvojno glasovanje. Poleg tega bi morali biti državljani Unije dovolj zgodaj pred volitvami obveščeni o kandidatih, ki kandidirajo na volitvah v Evropski parlament, in po potrebi o povezanosti nacionalnih političnih strank z evropsko politično stranko. Zato je treba vzpostaviti evropski volilni imenik in obvezne roke za pripravo volilnega imenika na evropski in nacionalni ravni ter list kandidatov. |
| --- | --- |

(12)

Preglednost volilnega procesa ter pravočasen dostop do zanesljivih informacij o volivcih in kandidatih sta pomembna za zagotovitev zanesljivosti volilnega procesa, povečanje evropske politične zavesti in zagotovitev visoke volilne udeležbe. Pomembno je olajšati izmenjavo informacij med državami članicami o volivcih, da bi preprečili dvojno glasovanje. Poleg tega bi morali biti državljani Unije dovolj zgodaj pred volitvami obveščeni o kandidatih, ki kandidirajo na volitvah v Evropski parlament, in po potrebi o povezanosti nacionalnih političnih strank z evropsko politično stranko. Zato je treba vzpostaviti evropski volilni imenik in obvezne roke za pripravo volilnega imenika na evropski in nacionalni ravni ter list kandidatov.

| (13) | Evropski volilni organ, ki opravlja neodvisen mandat in ga sestavljajo člani s potrebnim strokovnim znanjem in izkušnjami, je bistven za upravljanje vseunijskega volilnega okrožja. Njegove ključne naloge bi morale vključevati spremljanje izvajanja te uredbe in reševanje sporov v zvezi s skupnimi standardi evropske volilne zakonodaje, vodenje evropskega volilnega imenika, razglasitev volilnih rezultatov ter zagotavljanje učinkovite izmenjave informacij in zgledov dobre prakse med nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(13)

Evropski volilni organ, ki opravlja neodvisen mandat in ga sestavljajo člani s potrebnim strokovnim znanjem in izkušnjami, je bistven za upravljanje vseunijskega volilnega okrožja. Njegove ključne naloge bi morale vključevati spremljanje izvajanja te uredbe in reševanje sporov v zvezi s skupnimi standardi evropske volilne zakonodaje, vodenje evropskega volilnega imenika, razglasitev volilnih rezultatov ter zagotavljanje učinkovite izmenjave informacij in zgledov dobre prakse med nacionalnimi organi.

| (14) | Da bi evropskim volilnim subjektom zagotovili dovolj sredstev za posredovanje sporočil in političnih programov državljanom Unije, bi bilo treba za volilno kampanjo v vseunijskem volilnem okrožju nameniti ustrezna finančna sredstva. |
| --- | --- |

(14)

Da bi evropskim volilnim subjektom zagotovili dovolj sredstev za posredovanje sporočil in političnih programov državljanom Unije, bi bilo treba za volilno kampanjo v vseunijskem volilnem okrožju nameniti ustrezna finančna sredstva.

| (15) | Da bi spodbudili udeležbo volivcev na volitvah v Evropski parlament, bi morale države članice ponuditi možnost glasovanja po pošti, morda pa tudi možnost predčasnega fizičnega glasovanja in glasovanja prek pooblaščenca. Države članice bi lahko ob upoštevanju priporočil Sveta v zvezi s tem in da bi v celoti izkoristile možnosti, ki jih ponuja tehnološki razvoj, dovolile tudi elektronsko in spletno glasovanje, pri čemer bi morale zagotoviti dostopnost elektronskih in internetnih sistemov, zanesljivost rezultatov z možnostjo ponovnega štetja, tajnost glasovanja, varstvo osebnih podatkov v skladu z veljavnim pravom Unije ter popolnoma pregledno zasnovo in uporabo elektronskih in internetnih sistemov, pa tudi dostopnost za invalide in vse državljane. |
| --- | --- |

(15)

Da bi spodbudili udeležbo volivcev na volitvah v Evropski parlament, bi morale države članice ponuditi možnost glasovanja po pošti, morda pa tudi možnost predčasnega fizičnega glasovanja in glasovanja prek pooblaščenca. Države članice bi lahko ob upoštevanju priporočil Sveta v zvezi s tem in da bi v celoti izkoristile možnosti, ki jih ponuja tehnološki razvoj, dovolile tudi elektronsko in spletno glasovanje, pri čemer bi morale zagotoviti dostopnost elektronskih in internetnih sistemov, zanesljivost rezultatov z možnostjo ponovnega štetja, tajnost glasovanja, varstvo osebnih podatkov v skladu z veljavnim pravom Unije ter popolnoma pregledno zasnovo in uporabo elektronskih in internetnih sistemov, pa tudi dostopnost za invalide in vse državljane.

| (16) | Državljani Unije imajo pravico do sodelovanja v demokratičnem življenju, zlasti kot volivci ali kandidati na volitvah v Evropski parlament. Vsem državljanom, tudi invalidom, bi bilo treba na enaki podlagi zagotoviti tudi aktivno in pasivno volilno pravico ter dostop do informacij in glasovanja. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, da bodo lahko vsi državljani Unije uveljavljali volilno pravico na volitvah v Evropski parlament, tudi tisti, ki prebivajo ali delajo v državah zunaj Unije, ki nimajo stalnega prebivališča, brezdomci, tisti, ki prestajajo zaporno kazen v Uniji, ali tisti, ki živijo v zaprtih bivalnih okoljih, kot so bolnišnice, psihiatrične ustanove in druge zdravstvene ustanove, domovi za ostarele ali nastanitvene ustanove za invalide. Države članice bi morale zlasti uvesti ustrezne ukrepe, da bodo lahko ljudje, ki živijo v zaprtih bivalnih okoljih, uveljavljali svojo volilno pravico. Pri zagotavljanju dostopa do informacij, volilnega gradiva in možnosti glasovanja bi bilo treba upoštevati posebne potrebe invalidov. |
| --- | --- |

(16)

Državljani Unije imajo pravico do sodelovanja v demokratičnem življenju, zlasti kot volivci ali kandidati na volitvah v Evropski parlament. Vsem državljanom, tudi invalidom, bi bilo treba na enaki podlagi zagotoviti tudi aktivno in pasivno volilno pravico ter dostop do informacij in glasovanja. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, da bodo lahko vsi državljani Unije uveljavljali volilno pravico na volitvah v Evropski parlament, tudi tisti, ki prebivajo ali delajo v državah zunaj Unije, ki nimajo stalnega prebivališča, brezdomci, tisti, ki prestajajo zaporno kazen v Uniji, ali tisti, ki živijo v zaprtih bivalnih okoljih, kot so bolnišnice, psihiatrične ustanove in druge zdravstvene ustanove, domovi za ostarele ali nastanitvene ustanove za invalide. Države članice bi morale zlasti uvesti ustrezne ukrepe, da bodo lahko ljudje, ki živijo v zaprtih bivalnih okoljih, uveljavljali svojo volilno pravico. Pri zagotavljanju dostopa do informacij, volilnega gradiva in možnosti glasovanja bi bilo treba upoštevati posebne potrebe invalidov.

| (17) | Najnižja starost za uveljavljanje aktivne in pasivne volilne pravice se med 27 državami članicami razlikuje, in sicer je od 16 do 18 let. Po vsej Uniji bi bilo treba uvesti enotno usklajeno najnižjo starost, ko lahko oseba voli ali kandidira na volitvah, da bi zagotovili enakost in preprečili diskriminacijo pri dostopu do teh najbolj temeljnih državljanskih in političnih pravic. Brez poseganja v veljavne ustavne rede, ki določajo najnižjo starost za glasovanje pri starosti 18 ali 17 let, bi morala biti najnižja starost za glasovanje 16 let. Najnižja starost za kandidiranje bi morala biti 18 let. Vsi invalidi bi morali ne glede na svojo pravno in poslovno sposobnost enako kot drugi uživati politične pravice. |
| --- | --- |

(17)

Najnižja starost za uveljavljanje aktivne in pasivne volilne pravice se med 27 državami članicami razlikuje, in sicer je od 16 do 18 let. Po vsej Uniji bi bilo treba uvesti enotno usklajeno najnižjo starost, ko lahko oseba voli ali kandidira na volitvah, da bi zagotovili enakost in preprečili diskriminacijo pri dostopu do teh najbolj temeljnih državljanskih in političnih pravic. Brez poseganja v veljavne ustavne rede, ki določajo najnižjo starost za glasovanje pri starosti 18 ali 17 let, bi morala biti najnižja starost za glasovanje 16 let. Najnižja starost za kandidiranje bi morala biti 18 let. Vsi invalidi bi morali ne glede na svojo pravno in poslovno sposobnost enako kot drugi uživati politične pravice.

| (18) | Roki za vložitev list kandidatov za volitve v Evropski parlament in pripravo volilnih imenikov se med državami članicami zelo razlikujejo. Da bi imeli kandidati in volivci po vsej Uniji na voljo enako časa za kampanjo ali razmislek ter da bi se olajšala izmenjava informacij med državami članicami o volivcih, bi morali biti po vsej Uniji enaki roki za vložitev list kandidatov in pripravo volilnih imenikov. |
| --- | --- |

(18)

Roki za vložitev list kandidatov za volitve v Evropski parlament in pripravo volilnih imenikov se med državami članicami zelo razlikujejo. Da bi imeli kandidati in volivci po vsej Uniji na voljo enako časa za kampanjo ali razmislek ter da bi se olajšala izmenjava informacij med državami članicami o volivcih, bi morali biti po vsej Uniji enaki roki za vložitev list kandidatov in pripravo volilnih imenikov.

| (19) | Da bodo evropske politične stranke, evropska združenja volivcev in drugi evropski volilni subjekti dovolj prepoznavni, potrebujemo jasna in pregledna pravila o kampanjah in uradnem volilnem gradivu. Ta pravila bi morala evropskim političnim strankam, evropskim združenjem volivcev in drugim evropskim volilnim subjektom omogočati, da uporabijo katero koli obliko javnega sporočanja in gradivo za volilno kampanjo. Prav tako bi jim morala omogočati, da povsod v javnem sporočanju, gradivu za volilno kampanjo in uradnem volilnem gradivu, kot so glasovnice, navedejo svojo pripadnost. Države članice bi morale zagotoviti, da bodo evropske politične stranke, evropska združenja volivcev in drugi evropski volilni subjekti deležni enake obravnave in možnosti, kar zadeva volilno kampanjo, vezano na vseunijsko volilno okrožje. |
| --- | --- |

(19)

Da bodo evropske politične stranke, evropska združenja volivcev in drugi evropski volilni subjekti dovolj prepoznavni, potrebujemo jasna in pregledna pravila o kampanjah in uradnem volilnem gradivu. Ta pravila bi morala evropskim političnim strankam, evropskim združenjem volivcev in drugim evropskim volilnim subjektom omogočati, da uporabijo katero koli obliko javnega sporočanja in gradivo za volilno kampanjo. Prav tako bi jim morala omogočati, da povsod v javnem sporočanju, gradivu za volilno kampanjo in uradnem volilnem gradivu, kot so glasovnice, navedejo svojo pripadnost. Države članice bi morale zagotoviti, da bodo evropske politične stranke, evropska združenja volivcev in drugi evropski volilni subjekti deležni enake obravnave in možnosti, kar zadeva volilno kampanjo, vezano na vseunijsko volilno okrožje.

| (20) | V aktu o volitvah iz leta 1976 je bilo določeno skupno volilno obdobje, kar je državam članicam omogočilo, da določijo točen datum in čas volitev v tem obdobju. Za resnično vseevropske volitve je treba določiti skupni evropski dan volitev. Volitve v Evropski parlament bi morale biti 9. maja ob dnevu Evrope, ki obeležuje obletnico Schumanove deklaracije z dne 9. maja 1950. Rezultate volitev bi moral razglasiti Evropski volilni organ, objaviti pa bi jih bilo treba v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(20)

V aktu o volitvah iz leta 1976 je bilo določeno skupno volilno obdobje, kar je državam članicam omogočilo, da določijo točen datum in čas volitev v tem obdobju. Za resnično vseevropske volitve je treba določiti skupni evropski dan volitev. Volitve v Evropski parlament bi morale biti 9. maja ob dnevu Evrope, ki obeležuje obletnico Schumanove deklaracije z dne 9. maja 1950. Rezultate volitev bi moral razglasiti Evropski volilni organ, objaviti pa bi jih bilo treba v Uradnem listu Evropske unije.

| (21) | V primeru, da poslanec Evropskega parlamenta, izvoljen v nacionalnih volilnih okrožjih, odstopi, umre ali se mu odvzame mandat, je treba sedež, ki se pri tem sprosti, zapolniti v skladu z nacionalno zakonodajo. Proste sedeže poslancev Evropskega parlamenta, izvoljenih v vseunijskih volilnih okrožij, zapolni naslednji kandidat na ustrezni listi. Omogočiti bi bilo treba tudi začasno nadomeščanje poslancev Evropskega parlamenta v primeru porodniškega, očetovskega in starševskega dopusta ter v primeru hude bolezni. |
| --- | --- |

(21)

V primeru, da poslanec Evropskega parlamenta, izvoljen v nacionalnih volilnih okrožjih, odstopi, umre ali se mu odvzame mandat, je treba sedež, ki se pri tem sprosti, zapolniti v skladu z nacionalno zakonodajo. Proste sedeže poslancev Evropskega parlamenta, izvoljenih v vseunijskih volilnih okrožij, zapolni naslednji kandidat na ustrezni listi. Omogočiti bi bilo treba tudi začasno nadomeščanje poslancev Evropskega parlamenta v primeru porodniškega, očetovskega in starševskega dopusta ter v primeru hude bolezni.

| (22) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s tehničnimi zahtevami, vključno z obliko in podatki, ki jih je treba zagotoviti, za pripravo evropskega volilnega imenika. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s tehničnimi zahtevami, vključno z obliko in podatki, ki jih je treba zagotoviti, za pripravo evropskega volilnega imenika. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (23) | Ker cilja te uredbe, in sicer oblikovanja določb, potrebnih za volitve poslancev Evropskega parlamenta s splošnim in neposrednim glasovanjem po enotnem volilnem postopku v vseunijskem volilnem okrožju in v skladu z načeli, ki so skupna vsem državam članicam, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(23)

Ker cilja te uredbe, in sicer oblikovanja določb, potrebnih za volitve poslancev Evropskega parlamenta s splošnim in neposrednim glasovanjem po enotnem volilnem postopku v vseunijskem volilnem okrožju in v skladu z načeli, ki so skupna vsem državam članicam, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba vzpostavlja določbe, potrebne za volitve poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami v skladu z enotnim volilnim postopkom, kar zadeva vseunijsko volilno okrožje iz člena 15, in načeli, ki so skupna vsem državam članicam.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „politična stranka“ pomeni združenje državljanov, ki uresničuje politične cilje in ki je priznano ali ustanovljeno v skladu s pravnim redom vsaj ene države članice v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (8), in vključuje tista, ki nameravajo oblikovati evropsko koalicijo nacionalnih političnih strank in/ali nacionalnih združenj volivcev, da bi predložila listo kandidatov za vseunijsko volilno okrožje in vodilo kampanjo zanj; |
| --- | --- |

(1)

„politična stranka“ pomeni združenje državljanov, ki uresničuje politične cilje in ki je priznano ali ustanovljeno v skladu s pravnim redom vsaj ene države članice v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (8), in vključuje tista, ki nameravajo oblikovati evropsko koalicijo nacionalnih političnih strank in/ali nacionalnih združenj volivcev, da bi predložila listo kandidatov za vseunijsko volilno okrožje in vodilo kampanjo zanj;

| (2) | „združenje volivcev“ pomeni združenje državljanov, ki uresničuje politične cilje in ni ustanovljeno kot politična stranka, temveč je registrirano kot združenje volivcev v skladu z veljavnimi nacionalnimi določbami, vključno s tistimi, ki nameravajo oblikovati evropsko koalicijo nacionalnih političnih strank in/ali združenj volivcev ali se ji pridružiti, da bi predložila listo kandidatov za vseunijsko volilno okrožje in vodilo kampanjo zanj; |
| --- | --- |

(2)

„združenje volivcev“ pomeni združenje državljanov, ki uresničuje politične cilje in ni ustanovljeno kot politična stranka, temveč je registrirano kot združenje volivcev v skladu z veljavnimi nacionalnimi določbami, vključno s tistimi, ki nameravajo oblikovati evropsko koalicijo nacionalnih političnih strank in/ali združenj volivcev ali se ji pridružiti, da bi predložila listo kandidatov za vseunijsko volilno okrožje in vodilo kampanjo zanj;

| (3) | „evropska koalicija nacionalnih političnih strank in/ali združenj volivcev“ pomeni volilno zvezo nacionalnih političnih strank in/ali združenj volivcev, ki je registrirana v najmanj četrtini držav članic, po potrebi zaokroženo navzgor na najbližje celo število, ki predlaga listo kandidatov za vseunijsko volilno okrožje in vodi kampanjo zanj; |
| --- | --- |

(3)

„evropska koalicija nacionalnih političnih strank in/ali združenj volivcev“ pomeni volilno zvezo nacionalnih političnih strank in/ali združenj volivcev, ki je registrirana v najmanj četrtini držav članic, po potrebi zaokroženo navzgor na najbližje celo število, ki predlaga listo kandidatov za vseunijsko volilno okrožje in vodi kampanjo zanj;

| (4) | „evropska politična stranka“ pomeni politično zvezo nacionalnih političnih strank, ki zasleduje politične cilje in je registrirana pri Organu za evropske politične stranke in evropske politične fundacije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 1141/2014 (za namen predložitve kandidature v vseunijske volilnem okrožju in vodenje kampanje; |
| --- | --- |

(4)

„evropska politična stranka“ pomeni politično zvezo nacionalnih političnih strank, ki zasleduje politične cilje in je registrirana pri Organu za evropske politične stranke in evropske politične fundacije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 1141/2014 (za namen predložitve kandidature v vseunijske volilnem okrožju in vodenje kampanje;

| (5) | „evropsko združenje volivcev“ pomeni nadnacionalno združenje državljanov, ki je registrirano v vsaj četrtini držav članic in predstavlja vsaj 0,02 % volilnih upravičencev v zadevnih državah članicah ter uresničuje politične cilje, vendar ni ustanovljeno kot evropska politična stranka, ter je priznano za namen predložitve kandidature v vseunijskem volilnem okrožju in vodenje kampanje; |
| --- | --- |

(5)

„evropsko združenje volivcev“ pomeni nadnacionalno združenje državljanov, ki je registrirano v vsaj četrtini držav članic in predstavlja vsaj 0,02 % volilnih upravičencev v zadevnih državah članicah ter uresničuje politične cilje, vendar ni ustanovljeno kot evropska politična stranka, ter je priznano za namen predložitve kandidature v vseunijskem volilnem okrožju in vodenje kampanje;

| (6) | „evropska volilna koalicija“ pomeni volilno zvezo dveh ali več evropskih političnih strank in/ali evropskih združenj volivcev, ki predstavi listo kandidatov in vodi kampanjo v vseunijskem volilnem okrožju in ki se ji lahko pridružijo nacionalne politične stranke in/ali nacionalna združenja volivcev, če niso povezani z evropsko politično stranko; |
| --- | --- |

(6)

„evropska volilna koalicija“ pomeni volilno zvezo dveh ali več evropskih političnih strank in/ali evropskih združenj volivcev, ki predstavi listo kandidatov in vodi kampanjo v vseunijskem volilnem okrožju in ki se ji lahko pridružijo nacionalne politične stranke in/ali nacionalna združenja volivcev, če niso povezani z evropsko politično stranko;

| (7) | „politična zveza“ pomeni organizirano sodelovanje med političnimi strankami in/ali državljani v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 1141/2014; |
| --- | --- |

(7)

„politična zveza“ pomeni organizirano sodelovanje med političnimi strankami in/ali državljani v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 1141/2014;

| (8) | „evropski volilni subjekt“ pomeni evropsko koalicijo nacionalnih političnih strank in/ali združenj volivcev, evropsko politično stranko, evropsko združenje volivcev, evropsko volilno koalicijo ali politično zvezo; |
| --- | --- |

(8)

„evropski volilni subjekt“ pomeni evropsko koalicijo nacionalnih političnih strank in/ali združenj volivcev, evropsko politično stranko, evropsko združenje volivcev, evropsko volilno koalicijo ali politično zvezo;

| (9) | „vseunijska lista“ pomeni listo kandidatov, ki jo evropski volilni subjekt predstavi v vseunijskem volilnem okrožju. |
| --- | --- |

(9)

„vseunijska lista“ pomeni listo kandidatov, ki jo evropski volilni subjekt predstavi v vseunijskem volilnem okrožju.

Člen 3

Nacionalne določbe

Ta uredba ureja volilni postopek za izvolitev poslancev Evropskega parlamenta. Zadeve, ki jih ta uredba ne ureja, urejajo nacionalne določbe v posameznih državah članicah.

Navedene nacionalne določbe ne vplivajo na proporcionalno naravo volilnega sistema.

Vsekakor morajo zagotavljati spoštovanje demokratičnih standardov, ki vodijo do demokratičnih in sorazmernih zahtev za registracijo politične stranke ali združenja volivcev ter za predložitev seznama kandidatov za nacionalna volilna okrožja in vseunijsko volilno okrožje.

Člen 4

Pravica voliti

1.   Vsak državljan Unije, ki je dopolnil 16 let, vključno z invalidi, ne glede na njihovo pravno in poslovno sposobnost, ima pravico voliti na volitvah v Evropski parlament, brez poseganja v veljavne ustavne rede, ki določajo najnižjo starost za volilno pravico 18 ali 17 let.

2.   Vsak državljan Unije, ki ima pravico voliti, na volitvah poslancev Evropskega parlamenta v nacionalnih volilnih okrožjih ali vseunijskem volilnem okrožju glasuje samo enkrat.

3.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se za dvojno glasovanje na volitvah v Evropski parlament uporabijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni.

Člen 5

Pravica kandidirati

1.   Vsak državljan Unije, ki je starejši od 18 let, ima pravico kandidirati na volitvah v Evropski parlament v nacionalnem ali vseunijskem volilnem okrožju ali v obeh.

2.   Državljan Unije, ki je upravičen do kandidiranja, ne sme kandidirati v več kot eni nacionalnem volilnem okrožju niti biti na več kot eni volilni listi za nacionalno volilno okrožje ali na več kot eni vseunijski listi pri volitvah v Evropski parlament.

Člen 6

Uveljavljanje pravice voliti

1.   Države članice zagotovijo, da lahko vsi državljani Unije, vključno s tistimi, ki živijo ali delajo v tretji državi, tistimi brez stalnega prebivališča, tistimi, ki živijo v zaprtih bivalnih okoljih, brezdomci ali tistimi, ki prestajajo zaporno kazen v Uniji, uveljavljajo svojo pravico do glasovanja na volitvah v Evropski parlament.

2.   Kar zadeva državljane, ki prestajajo zaporno kazen v Uniji, odstavek 1 ne posega v nacionalno pravo ali sodne odločbe, izdane v skladu z nacionalnim pravom.

Člen 7

Dostopnost

1.   Države članice zagotovijo, da imajo vsi državljani, tudi invalidi, enak dostop do ustreznega gradiva, možnosti glasovanja in volišč.

2.   Države članice na podlagi svojih nacionalnih volilnih sistemov vzpostavijo ustrezne ureditve, da bi invalidom olajšale neodvisno in tajno uveljavljanje volilne pravice.

3.   Države članice zagotovijo, da invalidom na njihovo zahtevo pri glasovanju pomaga oseba, ki jo sami izberejo.

Člen 8

Glasovanje po pošti

1.   Države članice na volitvah v Evropski parlament zagotovijo glasovanje po pošti, tudi za državljane, ki živijo v tretji državi, in sprejmejo ukrepe, ki zagotavljajo, da je glasovanje po pošti dostopno zlasti invalidom. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo zanesljivost in tajnost glasovanja ter varstvo osebnih podatkov v skladu z veljavnim pravom Unije.

2.   Države članice lahko zagotovijo dodatne možnosti glasovanja z vnaprejšnjim fizičnim glasovanjem, glasovanjem prek pooblaščenca in glasovanjem prek elektronskih in internetnih sistemov.

V primeru elektronskega ali internetnega glasovanja ali glasovanja prek zastopnika sprejmejo vse potrebne ukrepe, da pri zasnovi in uporabi elektronskih in internetnih sistemov zagotovijo zanesljivost, integriteto in tajnost glasovanja, možnost ročnega ali elektronskega ponovnega štetja glasov ter varstvo osebnih podatkov v skladu z veljavnim pravom Unije.

Člen 9

Priprava nacionalnih volilnih imenikov in evropskega volilnega imenika

1.   Za namene odkrivanja in preprečevanja dvojnega glasovanja na volitvah v Evropski parlament je rok za pripravo volilnega imenika v vsaki državi članici najpozneje štirinajst tednov pred dnevom volitev iz člena 19(1). Napake v volilnem imeniku se lahko popravijo do dneva volitev.

2.   Pristojni nacionalni organi Evropskemu volilnemu organu zagotovijo vse potrebne podatke v skladu s členom 18 za pripravo evropskega volilnega imenika. Merila za vpis v nacionalni volilni imenik urejajo nacionalni predpisi.

3.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi tehnične zahteve, vključno z obliko in podatki, ki jih je treba zagotoviti za pripravo evropskega volilnega imenika za namene izvajanje odstavka 2 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 29.

Člen 10

Načela izbire kandidatov

1.   Vse politične stranke, združenja volivcev, volilne zveze in evropski volilni subjekti, ki sodelujejo na volitvah v Evropski parlament, pri izbiri kandidatov za volitve v Evropski parlament spoštujejo demokratične postopke, preglednost in enakost spolov, in sicer z ukrepi, katerih cilj je zagotoviti, da imajo vsi upravičenci enake možnosti za izvolitev in da sestava Evropskega parlamenta odraža raznolikost Evropske unije. Enakost spolov se doseže glede na volilne sisteme držav članic in v vsakem primeru v vseunijskem volilnem okrožju z uporabo list, na katerih se kandidati in kandidatke izmenjujejo, ali kvot, ne da bi pri tem posegali v pravice nebinarnih oseb.

2.   Član politične stranke, združenja volivcev ali evropskega volilnega subjekta lahko pri pristojnem nacionalnem organu ali Evropskem volilnem organu vloži utemeljeno pritožbo zaradi nespoštovanja demokratičnih postopkov, preglednosti in meril enakosti spolov iz tega člena.

Člen 11

Vlaganje list kandidatov

1.   Rok za vložitev list kandidatov za volitve v Evropski parlament je dvanajst tednov pred dnevom volitev iz člena 19(1).

2.   Evropski volilni subjekti najpozneje 12 tednov pred dnevom volitev Evropskemu volilnemu organu predložijo dokument, iz katerega je razvidno, da vsi kandidati soglašajo z vključitvijo na vseunijsko listo. Ta dokument vsebuje polna imena kandidatov in številko njihove osebne izkaznice ali potnega lista. Podpišejo ga kandidati, na njem pa sta navedena datum in kraj podpisa.

Člen 12

Volilni sistem

1.   Voli se na splošnih neposrednih volitvah, ki so enakopravne, svobodne in tajne. Vsak volivec ima dva glasova, enega za izvolitev poslancev Evropskega parlamenta v nacionalnih volilnih okrožjih in enega za izvolitev poslancev Evropskega parlamenta v vseunijskem volilnem okrožju.

2.   Poslanci Evropskega parlamenta so izvoljeni kot predstavniki državljanov Unije na podlagi proporcionalne zastopanosti, in sicer v nacionalnih volilnih okrožjih in v vseunijskem okrožju.

3.   Poslanci Evropskega parlamenta so v nacionalnih volilnih okrožjih izvoljeni po nacionalnem sistemu proporcionalne zastopanosti, ki ga običajno uporabljajo države članice.

4.   V vseunijskem volilnem okrožju se poslanci Evropskega parlamenta izvolijo po sistemu zaprtih list.

Člen 13

Volilni prag

1.   Države članice lahko določijo najnižji prag za dodelitev poslanskih mest. Na ravni države ta prag ne sme presegati 5 % veljavnih oddanih glasov.

2.   Za nacionalne volilna okrožja, ki imajo več kot 60 sedežev, se določi prag, ki ni nižji od 3,5 % veljavnih glasov, oddanih v zadevnem volilnem okrožju.

3.   Praga iz odstavkov 1 in 2 ne posegata v izjeme, ki jih nacionalno pravo določa za politične stranke ali združenja volivcev, ki zastopajo priznane nacionalne ali jezikovne manjšine.

4.   Izjema, kar zadeva nacionalni prag iz odstavka 2, se dovoli za politične stranke ali združenja volivcev, ki so registrirani v četrtini držav članic in ki po vsej Uniji pridobijo vsaj milijon glasov ter ki na svojo nacionalno glasovnico vključijo enotno ime in logotip evropskega volilnega subjekta, s katerim so povezane, ki se po potrebi prilagodita glede na jezik zadevnih držav članic.

5.   Minimalni prag za dodelitev sedežev v vseunijskem volilnem okrožju iz člena 15 ni določen.

Člen 14

Nacionalna volilna okrožja

Vsaka država članica lahko v skladu s svojimi posebnimi nacionalnimi okoliščinami in brez poseganja v člen 15 določi posamezna volilna okrožja za volitve v Evropski parlament ali na drugačen način razdeli svoje volilno območje, ne da bi pri tem vplivala na proporcionalno naravo volilnega sistema na splošno.

Države članice lahko oblikujejo enoposlanska volilna okrožja, ki zastopajo jezikovne ali etnične manjšine, čezmorske državljane, najbolj oddaljene regije ali čezmorska ozemlja v skladu z nacionalnimi predpisi, ne da bi to vplivalo na proporcionalno naravo volilnega sistema.

Člen 15

Vseunijsko volilno okrožje

1.   Iz celotnega ozemlja Evropske unije se oblikuje ena volilno okrožje, v katerem se na prvih volitvah poslancev Evropskega parlamenta po začetku veljavnosti te uredbe izvoli 28 poslancev Evropskega parlamenta.

Za poznejše volitve poslancev Evropskega parlamenta se velikost vseunijskega volilnega okrožja določi s sklepom Evropskega sveta o sestavi Evropskega parlamenta.

2.   Volitve v vseunijskem volilnem okrožju ne vplivajo na poslance Evropskega parlamenta, izvoljene v vsaki državi članici.

3.   Vsi evropski volilni subjekti iz člena 2 lahko Evropskemu volilnemu organu predložijo vseunijske liste.

4.   Vsak evropski volilni subjekt lahko predloži le eno vseunijsko listo. Nacionalne stranke in nacionalna združenja volivcev lahko podprejo samo eno vseunijsko listo.

5.   Na glasovnicah z vseunijskimi listami sta ime in logotip ustreznega evropskega volilnega subjekta.

6.   Za kandidate, ki živijo v tretji državi, je stalno prebivališče kandidata za namen sestave vseunijske liste njegovo zadnje prebivališče pred odhodom iz Evropske unije. Za državljane Unije, ki so rojeni in prebivajo v tretji državi, je stalno prebivališče za namen priprave vseunijske liste prebivališče v državi članici, katere državljanstvo ima kandidat.

7.   Vseunijske liste vključujejo toliko kandidatov, kot je mandatov, kar je navedeno v odstavku 1.

8.   Evropski volilni subjekti vseunijske liste sestavijo v skladu z načeli iz člena 10(1).

9.   Za zagotovitev geografske uravnoteženosti so vseunijske liste razdeljene v oddelke s tremi mesti. Vsako od teh treh mest se zapolni z enim kandidatom iz vsake od treh skupin držav članic, kot je opredeljeno v Prilogi I in ponazorjeno v Prilogi II.

10.   Vrstni red kandidatov, ki so prebivalci katere koli države članice v vsaki od treh skupin držav članic iz Priloge I, je različen v vsakem oddelku liste s tremi mesti do mesta na listi, ki ustreza številu, ki je rezultat deljenja skupnega števila vseh sedežev z dve, po potrebi zaokroženega navzgor na naslednje celo število.

11.   Skupno število prebivalcev držav članic izračuna Komisija (Eurostat) na podlagi najsodobnejših podatkov, ki jih posredujejo države članice, v skladu z metodo iz Uredbe (EU) št. 1260/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9).

12.   Dodelitev sedežev vseunijskim listam na podlagi skupnih rezultatov v vseunijskem volilnem okrožju se izvede v skladu z D’Hondtovim sistemom, kot sledi:

| (a) | število glasov, ki so jih prejeli kandidati, je v stolpcu razvrščeno od največjega do najmanjšega; |
| --- | --- |

(a)

število glasov, ki so jih prejeli kandidati, je v stolpcu razvrščeno od največjega do najmanjšega;

| (b) | število glasov, dobljenih z vsako kandidaturo, se deli z 1, 2, 3 itd. do števila, ki je enako številu sedežev za volilno okrožje, in tvori preglednico, podobno tisti iz Priloge III. Sedeži se dodelijo kandidatom z najvišjimi deleži v preglednici, pri čemer se upošteva padajoči vrstni red; |
| --- | --- |

(b)

število glasov, dobljenih z vsako kandidaturo, se deli z 1, 2, 3 itd. do števila, ki je enako številu sedežev za volilno okrožje, in tvori preglednico, podobno tisti iz Priloge III. Sedeži se dodelijo kandidatom z najvišjimi deleži v preglednici, pri čemer se upošteva padajoči vrstni red;

| (c) | kadar imata dva različna kandidata enak rezultat na seznamu kvocientov, se bo sedež dodelil listi z največjim skupnim številom glasov. Če imata dva kandidata enako število glasov, se bo prvi neodločen rezultat odločil z žrebom, vsi naslednji pa po načelu izmenjave. |
| --- | --- |

(c)

kadar imata dva različna kandidata enak rezultat na seznamu kvocientov, se bo sedež dodelil listi z največjim skupnim številom glasov. Če imata dva kandidata enako število glasov, se bo prvi neodločen rezultat odločil z žrebom, vsi naslednji pa po načelu izmenjave.

13.   Evropske in nacionalne javne radiotelevizijske postaje zagotovijo čas oddajanja, ki je sorazmeren z rezultati prejšnjih volitev v vseunijskem volilnem okrožju, s čimer zagotovijo minimalni čas oddajanja za vsako vseunijsko listo.

Člen 16

Financiranje volilne kampanje evropskih volilnih subjektov

Določbe poglavij IV in V Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 se smiselno uporabljajo za financiranje volilne kampanje evropskih volilnih subjektov.

Člen 17

Skupne določbe v zvezi z volilnimi kampanjami

1.   Volilna kampanja se lahko začne osem tednov pred dnevom volitev.

2.   Volilna kampanja obsega zlasti pozivanje volivcev k oddaji glasu na volitvah v Evropski parlament s tiskanim ali digitalnim gradivom in drugimi oblikami javnega komuniciranja, medijskega oglaševanja in javnih prireditev. Gradivo za volilno kampanjo vsebuje logotip in sklic na manifest ali program evropskega volilnega subjekta, s katero je povezana nacionalna stranka.

3.   Gradivo za volilno kampanjo je dostopno invalidom.

4.   Glasovnice, ki se v nacionalnih volilnih okrožjih uporabljajo na volitvah v Evropski parlament, so enotne, zagotavljajo enako prepoznavnost imen, kratic, simbolov in logotipov, če obstajajo, nacionalnih političnih strank in/ali nacionalnih združenj volivcev ter evropskih volilnih subjektov, če so z njimi povezani, ter vsebujejo seznam imen kandidatov in po potrebi njihovih namestnikov po vrstnem redu, po katerem so navedeni na ustreznih volilnih listah.

5.   Glede pošiljanja volilnega gradiva volivcem na volitvah v Evropski parlament veljajo enaka pravila kot za nacionalne, regionalne in lokalne volitve v zadevni državi članici.

6.   Države članice zagotovijo, da so evropski volilni subjekti pri volilni kampanji, povezani z vseunijskim volilnim okrožjem, deležni enake obravnave in enakih možnosti kot nacionalne politične stranke in nacionalna združenja volivcev.

7.   Države članice uvedejo evropski volilni molk 48 ur pred dnevom volitev. V tem času volivcev ni dovoljeno spraševati o nameri glasovanja.

Člen 18

Kontaktni organi

1.   Vsaka država članica imenuje kontaktni organ, ki je odgovoren za izmenjavo podatkov o volivcih, potrebnih za pripravo evropskega volilnega imenika v skladu s členom 9(2), s svojimi sogovorniki v drugih državah članicah in z Evropskim volilnim organom, ustanovljenim v skladu s členom 28.

2.   Kontaktni organ iz odstavka 1 začne najpozneje šest tednov pred dnevom volitev, kot je opredeljen v členu 19(1), tem sogovornikom in Evropskemu volilnemu organu v skladu z veljavnim pravom Unije o varstvu osebnih podatkov posredovati podatke, navedene v členih 9 in 10 Direktive Sveta 93/109/ES (10), o državljanih Unije, ki so bili vpisani v nacionalne volilni imenike in evropski volilni imenik ali ki kandidirajo v državi članici, niso pa njeni državljani.

Člen 19

Dan volitev

1.   Volitve v Evropski parlament potekajo 9. maja zadnjega leta parlamentarnega obdobja, kot je navedeno v členu 20 (dan volitev).

2.   V času, ko so volišča odprta, in pol ure pred odprtjem volišč so vse politične dejavnosti na voliščih ali v njihovi bližini prepovedane, brez poseganja v kakršne koli dejavnosti, organizirane za praznovanje dneva Evrope v državah članicah.

3.   Volitve se v vseh državah članicah zaključijo na dan volitev ob 21.00 po lokalnem času. Zaradi časovne razlike lahko volitve v Evropski parlament potekajo 8. maja zadnjega leta parlamentarnega obdobja v čezmorskih državah in ozemljih Unije.

4.   Države članice rezultate štetja uradno ali začasno objavijo šele po zaprtju volišč v skladu z odstavkom 3 v državi članici, katere volivci so zadnji volivci.

5.   Države članice lahko dan volitev razglasijo za državni praznik.

Člen 20

Določitev in objava rezultatov volitev

1.   Rezultate volitev v vseunijskem volilnem okrožju in v nacionalnih volilnih okrožjih v tem vrstnem redu razglasi evropski volilni organ na podlagi informacij, ki jih zagotovijo kontaktni organi.

2.   Uradni rezultati volitev se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 21

Parlamentarno obdobje in mandat

1.   Petletno obdobje, za katerega so izvoljeni poslanci Evropskega parlamenta, se prične z začetkom prve seje po vsakih volitvah (parlamentarno obdobje).

2.   Mandat posameznih poslancev Evropskega parlamenta se začne in konča v skladu s parlamentarnim obdobjem (mandat).

Člen 22

Sklic Parlamenta

Poleg obveznosti iz člena 229 Pogodbe o delovanju Evropske unije se Evropski parlament brez predhodnega sklica sestane prvi torek po izteku enega meseca od dneva volitev.

Člen 23

Preverjanje veljavnosti mandatov poslancev

Evropski parlament preveri veljavnost mandatov poslancev Evropskega parlamenta.

V ta namen upošteva rezultate, ki jih uradno priglasijo države članice in razglasi Evropski volilni organ.

Člen 24

Nezdružljivost funkcij

1.   Funkcija poslanca Evropskega parlamenta je nezdružljiva z naslednjimi funkcijami:

| — | član vlade države članice, |
| --- | --- |

—

član vlade države članice,

| — | poslanec nacionalnega ali regionalnega parlamenta ali skupščine z zakonodajnimi pristojnostmi, |
| --- | --- |

—

poslanec nacionalnega ali regionalnega parlamenta ali skupščine z zakonodajnimi pristojnostmi,

| — | član Evropske komisije, |
| --- | --- |

—

član Evropske komisije,

| — | sodnik, generalni pravobranilec ali sodni tajnik na Sodišču Evropske unije, |
| --- | --- |

—

sodnik, generalni pravobranilec ali sodni tajnik na Sodišču Evropske unije,

| — | član izvršilnega odbora Evropske centralne banke, |
| --- | --- |

—

član izvršilnega odbora Evropske centralne banke,

| — | član Računskega sodišča, |
| --- | --- |

—

član Računskega sodišča,

| — | evropski varuh človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

evropski varuh človekovih pravic,

| — | član Ekonomsko-socialnega odbora, |
| --- | --- |

—

član Ekonomsko-socialnega odbora,

| — | član Odbora regij, |
| --- | --- |

—

član Odbora regij,

| — | član odborov in drugih teles, ki so na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije ali Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ustanovljeni za upravljanje sredstev Unije ali za opravljanje stalne in neposredne upravne naloge, |
| --- | --- |

—

član odborov in drugih teles, ki so na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije ali Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ustanovljeni za upravljanje sredstev Unije ali za opravljanje stalne in neposredne upravne naloge,

| — | član upravnega odbora, sveta direktorjev ali osebja Evropske investicijske banke, |
| --- | --- |

—

član upravnega odbora, sveta direktorjev ali osebja Evropske investicijske banke,

| — | aktivni uradnik ali uslužbenec institucij Evropske unije ali z njimi povezanih organov ali Evropske centralne banke. |
| --- | --- |

—

aktivni uradnik ali uslužbenec institucij Evropske unije ali z njimi povezanih organov ali Evropske centralne banke.

2.   Vsaka država članica lahko sprejme dodatna nacionalna pravila glede nezdružljivosti funkcij s funkcijo poslanca Evropskega parlamenta.

3.   Poslanci Evropskega parlamenta, za katere se v parlamentarnem obdobju uporabljata odstavka 1 in 2, se zamenjajo v skladu s členom 27.

Člen 25

Zunanje parlamentarne dejavnosti

Poslanci Evropskega parlamenta ob izvolitvi določijo občino in po potrebi regijo v državi članici prebivališča, iz katere bodo opravljali zunanje parlamentarne dejavnosti.

Člen 26

Osebno in neodvisno glasovanje

1.   Poslanci Evropskega parlamenta glasujejo posamično in osebno. Pri tem niso vezani na nobena navodila in njihov mandat ni vezan.

2.   Poslanci Evropskega parlamenta uživajo privilegije in imunitete, ki veljajo zanje na podlagi Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, priloženega Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, in sicer od trenutka uradne razglasitve njihove izvolitve v Evropski parlament.

Člen 27

Prosti sedeži

1.   Sedež se sprosti, kadar mandat poslanca Evropskega parlamenta preneha zaradi njegovega odstopa, smrti ali razrešitve.

2.   V primeru smrti, odstopa ali razrešitve poslanca Evropskega parlamenta, izvoljenega v vseunijskem volilnem okrožju, predsednik Evropskega parlamenta o tem nemudoma obvesti Evropski volilni organ.

Prosti sedež zasede naslednji kandidat z liste kandidatov, na kateri je bil prvotno izvoljeni poslanec, ki je umrl, odstopil ali bil razrešen.

3.   Vsaka država članica ob upoštevanju drugih določb te uredbe določi ustrezne postopke za zapolnitev sedežev, ki se sprostijo med parlamentarnim obdobjem, za preostanek tega obdobja.

4.   Kadar pravo države članice izrecno ureja razrešitev poslanca Evropskega parlamenta, ta mandat preneha v skladu s temi pravnimi določbami. Pristojni nacionalni organi o tem obvestijo Evropski parlament.

5.   Kadar se sedež sprosti zaradi odstopa ali smrti, predsednik Evropskega parlamenta o tem takoj obvesti pristojne organe zadevne države članice in Evropski volilni organ.

6.   Ko Parlament razglasi sprostitev sedeža poslanca, izvoljenega v vseunijskem volilnem okrožju, predsednik o tem obvesti Evropski volilni organ in ga pozove, naj nemudoma zapolni sedež za preostanek mandata.

Prosti sedež poslanca Evropskega parlamenta, izvoljenega v vseunijskem volilnem okrožju, zapolni naslednji kandidat na ustrezni listi v skladu s prednostnim vrstnim redom.

7.   Parlament lahko na zahtevo zadevnega poslanca in s soglasjem zadevne države članice ali Evropskega volilnega organa predlaga začasno zamenjavo zadevnega poslanca v primeru porodniškega, očetovskega ali starševskega dopusta ali dopusta zaradi hude bolezni.

Kadar se sedež začasno sprosti iz katerega koli razloga iz prvega pododstavka, zadevnega poslanca za obdobje šestnajstih tednov začasno zamenja naslednji kandidat z ustreznega seznama, ki se lahko odloči, ali bo prosti sedež zapolnil ali ne. Zavrnitev zapolnitve prostega sedeža ne povzroči izgube položaja na ustreznem seznamu za prihodnja proste sedeže. Obdobje šestnajstih tednov se lahko podaljša.

Člen 28

Evropski volilni organ

1.   Ustanovi se Evropski volilni organ, katerega naloge so:

| (a) | zagotavljanje pravilnega izvajanja te uredbe ter vodenje in spremljanje volilnega procesa v vseunijskem volilnem okrožju; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje pravilnega izvajanja te uredbe ter vodenje in spremljanje volilnega procesa v vseunijskem volilnem okrožju;

| (b) | opredelitev postopka, ki se uporablja za pritožbe v skladu s členom 10(2) v zvezi z vseunijskim volilnim okrožjem; |
| --- | --- |

(b)

opredelitev postopka, ki se uporablja za pritožbe v skladu s členom 10(2) v zvezi z vseunijskim volilnim okrožjem;

| (c) | izvrševanje vseh nalog v zvezi z volilnim procesom v vseunijskem volilnem okrožju ter povezovanja s kontaktnimi organi iz člena 18; |
| --- | --- |

(c)

izvrševanje vseh nalog v zvezi z volilnim procesom v vseunijskem volilnem okrožju ter povezovanja s kontaktnimi organi iz člena 18;

| (d) | preverjanje, ali evropski volilni subjekti izpolnjujejo pogoje za predložitev vseunijskih list v skladu s členom 15; |
| --- | --- |

(d)

preverjanje, ali evropski volilni subjekti izpolnjujejo pogoje za predložitev vseunijskih list v skladu s členom 15;

| (e) | vodenje evropskega volilnega imenika iz člena 9; |
| --- | --- |

(e)

vodenje evropskega volilnega imenika iz člena 9;

| (f) | razglasitev volilnih rezultatov v skladu s členom 20; |
| --- | --- |

(f)

razglasitev volilnih rezultatov v skladu s členom 20;

| (g) | odločanje v morebitnih sporih, ki lahko izhajajo iz določb te uredbe, razen v tistih, ki izhajajo iz nacionalnih določb, na katere se nanaša ta uredba. |
| --- | --- |

(g)

odločanje v morebitnih sporih, ki lahko izhajajo iz določb te uredbe, razen v tistih, ki izhajajo iz nacionalnih določb, na katere se nanaša ta uredba.

Evropski volilni organ lahko pomaga tudi v primeru težav, povezanih z razlago list, ki jih predložijo nacionalni organi.

2.   Evropski volilni organ je neodvisen in svoje naloge opravlja popolnoma v skladu s to uredbo.

3.   Evropski volilni organ enajst tednov pred dnevom volitev razglasi vseunijske liste.

Vzpostavi in vodi register različnih vseunijskih list, ki jih predložijo evropski volilni subjekti. Informacije o registru so javno dostopne.

Evropski volilni organ v svojih odločitvah v celoti upošteva temeljno pasivno in aktivno volilno pravico.

4.   Vsaka država članica imenuje enega člana Evropskega volilnega organa, ki je izbran izmed profesorjev prava ali političnih ved ter drugih strokovnjakov v volilnih sistemih na podlagi njihovih poklicnih odlik in ob upoštevanju uravnotežene zastopanosti spolov. Člani tega organa v ločenem glasovanju z navadno večino izvolijo svojega predsednika, podpredsednika in tajnika. Organ si prizadeva sprejemati odločitve s soglasjem. Če to ni mogoče, odloča z navadno večino glasov.

Vsi člani Evropskega volilnega organa so pri opravljanju svojih nalog neodvisni. Ne smejo zahtevati niti sprejemati nobenih navodil od institucij ali vlad ali drugih organov, uradov ali agencij. Ne smejo biti poslanci ali nekdanji poslanci Evropskega parlamenta ali nacionalnih parlamentov oziroma člani ali nekdanji člani nacionalnih vlad. Poleg tega ne smejo biti nosilci voljenega mandata, niti biti uradniki ali drugi uslužbenci katere koli institucije Unije ali katere koli evropske politične stranke ali evropskega združenja volivcev ali katere koli evropske politične fundacije.

Mandat članov Evropskega volilnega organa traja pet let in ga je mogoče enkrat podaljšati.

5.   Evropski volilni organ zastopa njegov predsednik, ki v njegovem imenu zagotavlja, da se vse odločitve Evropskega volilnega organa izvajajo.

Predsednik Evropskega volilnega organa se vzdrži vsakega dejanja, ki je nezdružljivo z naravo njegovih nalog.

Če član Evropskega volilnega organa, vključno s predsednikom, ne izpolnjuje več pogojev, potrebnih za opravljanje svojih nalog, ga je mogoče razrešiti, tako da za njegovo razrešitev glasuje vsaj 3/5 članov organa, in sicer na podlagi poročila o razlogih za ta predlog razrešitve.

Petletni mandat Evropskega volilnega organa se začne dve leti in pol po začetku parlamentarnega obdobja. Njegov prvi mandat se začne čim prej po začetku veljavnosti te uredbe.

Ko se mesto v Evropskem volilnem organu sprosti zaradi odstopa, upokojitve, razrešitve ali smrti, se zapolni po enakem postopku, kot se uporablja pri prvotnem imenovanju.

6.   Evropski volilni organ je pravna oseba in ima potrebne pisarne, osebje, storitve in upravne podporne zmogljivosti za opravljanje svojih nalog.

7.   Evropski volilni organ v devetih mesecih po evropskih volitvah Evropskemu parlamentu predloži poročilo o organizaciji evropskih volitev ter o izvajanju te uredbe in doseganju njenih ciljev.

8.   Stroški Evropskega volilnega organa, vključno s prejemki njegovih članov, se financirajo z odobrenimi sredstvi iz splošnega proračuna Unije.

Odobrena proračunska sredstva zadostujejo za popolno in neodvisno delovanje organa. Predsednik Evropskemu parlamentu predloži osnutek proračunskega načrta za Evropski volilni organ, ki se objavi. Evropski parlament na predsednika Evropskega volilnega organa prenese pristojnosti odredbodajalca temi odobritvami.

Člen 29

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 30

Razveljavitev

1.   Akt o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami ter Sklep Sveta 76/787/ESPJ, EGS, Euratom, kateremu je akt priložen, se razveljavita.

2.   Sklicevanje na razveljavljeni akt se šteje za sklicevanje na to uredbo.

Člen 31

Klavzula o pregledu

Evropski parlament najpozneje eno leto po vsakih evropskih volitvah po posvetovanju z Evropskim volilnim organom predloži poročilo o splošnem delovanju te uredbe, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog za njeno spremembo.

Člen 32

Začetek veljavnosti

1.   Ta uredba začne učinkovati prvi dan meseca, ki sledi njeni potrditvi s strani držav članic v skladu z njihovimi ustavnimi pravili.

2.   Države članice uradno obvestijo generalni sekretariat Sveta o zaključku svojih nacionalnih postopkov.

PRILOGA I

TABELA – 27 DRŽAV ČLANIC EU PO KATEGORIJAH PREBIVALSTVA

| Kategorije | Država članica | Prebiv. skupno |
| --- | --- | --- |
| Skupina A


  (37,9 milijona – 83,1 milijona) | Nemčija | 83 166 711 |
| Francija | 67 320 216 |
| Italija | 59 641 488 |
| Španija | 47 332 614 |
| Poljska | 37 958 138 |
| Skupina B


  (6,9 milijona – 19,3 milijona) | Romunija | 19 328 838 |
| Nizozemska | 17 407 585 |
| Belgija | 11 522 440 |
| Grčija | 10 718 565 |
| Češka | 10 693 939 |
| Švedska | 10 327 589 |
| Portugalska | 10 295 909 |
| Madžarska | 9 769 526 |
| Avstrija | 8 901 064 |
| Bolgarija | 6 951 482 |
| Skupina C


  (0,5 milijona – 5,8 milijona) | Danska | 5 822 763 |
| Finska | 5 525 292 |
| Slovaška | 5 457 873 |
| Irska | 4 964 440 |
| Hrvaška | 4 058 165 |
| Litva | 2 794 090 |
| Slovenija | 2 095 861 |
| Latvija | 1 907 675 |
| Estonija | 1 328 976 |
| Ciper | 888 005 |
| Luksemburg | 626 108 |
| Malta | 514 564 |

Kategorije

Država članica

Prebiv. skupno

Skupina A

(37,9 milijona – 83,1 milijona)

Nemčija

83 166 711

Francija

67 320 216

Italija

59 641 488

Španija

47 332 614

Poljska

37 958 138

Skupina B

(6,9 milijona – 19,3 milijona)

Romunija

19 328 838

Nizozemska

17 407 585

Belgija

11 522 440

Grčija

10 718 565

Češka

10 693 939

Švedska

10 327 589

Portugalska

10 295 909

Madžarska

9 769 526

Avstrija

8 901 064

Bolgarija

6 951 482

Skupina C

(0,5 milijona – 5,8 milijona)

Danska

5 822 763

Finska

5 525 292

Slovaška

5 457 873

Irska

4 964 440

Hrvaška

4 058 165

Litva

2 794 090

Slovenija

2 095 861

Latvija

1 907 675

Estonija

1 328 976

Ciper

888 005

Luksemburg

626 108

Malta

514 564

Vir: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tps00001/default/table?lang=en

PRILOGA II

Praktični primer vseunijske liste z uporabo skupine treh kategorij z 28 sedeži.

A1, A2, A3, A4, A5, B1, B2, B3, B4, B5, B7, B8, B9, B10, C1, C2, C3, C4, C5, C6, C7, C8, C9, C10, C11, C12 so primeri kandidatov iz držav članic po kategorijah prebivalstva.

| Primer vseunijske liste |
| --- |
| Oddelki | Zaporedna številka | Kandidati iz |
| Oddelek 1 | 1 | A1 |
| 2 | B7 |
| 3 | C7 |
| Oddelek 2 | 4 | B10 |
| 5 | C5 |
| 6 | A3 |
| Oddelek 3 | 7 | A2 |
| 8 | C3 |
| 9 | B7 |
| Oddelek 4 | 10 | B5 |
| 11 | C3 |
| 12 | A4 |
| Oddelek 5 | 13 | A5 |
| 14 | C12 |
| 15 | B9 |
| Oddelek 6 | 16 | A4 |
| 17 | A2 |
| 18 | B2 |
| Oddelek 7 | 19 | B3 |
| 20 | A1 |
| 21 | B8 |
| Oddelek 8 | 22 | C1 |
| 23 | C2 |
| 24 | B4 |
| Oddelek 9 | 25 | A5 |
| 26 | C8 |
| 27 | B1 |
| Oddelek 10 | 28 | B7 |

Primer vseunijske liste

Oddelki

Zaporedna številka

Kandidati iz

Oddelek 1

1

A1

2

B7

3

C7

Oddelek 2

4

B10

5

C5

6

A3

Oddelek 3

7

A2

8

C3

9

B7

Oddelek 4

10

B5

11

C3

12

A4

Oddelek 5

13

A5

14

C12

15

B9

Oddelek 6

16

A4

17

A2

18

B2

Oddelek 7

19

B3

20

A1

21

B8

Oddelek 8

22

C1

23

C2

24

B4

Oddelek 9

25

A5

26

C8

27

B1

Oddelek 10

28

B7

PRILOGA III

Praktični primer – d'Hondtova metoda

Praktični primer: 1 000 000 veljavnih glasov, oddanih v volilnem okrožju, kjer je lahko izvoljenih 5 poslancev.

A (350 000 glasov), B (300 000 glasov), C (150 000 glasov), D (100 000 glasov), E (70 000 glasov), F (30 000 glasov)

| Razdelitev | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 350 000 | 175 000 | 116 666 | 87 500 | 70 000 |
| B | 300 000 | 150 000 | 100 000 | 75 000 | 60 000 |
| C | 150 000 | 75 000 | 50 000 | 37 500 | 30 000 |
| D | 100 000 | 50 000 | 33 333 | 25 000 | 20 000 |
| E | 70 000 | 35 000 | 23 333 | 17 500 | 14 000 |
| F | 30 000 | 15 000 | 10 000 | 7 500 | 6 000 |

Razdelitev

1

2

3

4

5

A

350 000

175 000

116 666

87 500

70 000

B

300 000

150 000

100 000

75 000

60 000

C

150 000

75 000

50 000

37 500

30 000

D

100 000

50 000

33 333

25 000

20 000

E

70 000

35 000

23 333

17 500

14 000

F

30 000

15 000

10 000

7 500

6 000

Tako A dobi dva sedeža, B dobi dva sedeža in C dobi en sedež.

---

(1)  UL L 278, 8.10.1976, str. 5.

1

(2)  Sklep Sveta 76/787/ESPJ, EGS, Euratom z dne 20. septembra 1976 (UL L 278, 8.10.1976, str. 1).

2

(3)  Sklep Sveta 2002/772/ES, Euratom z dne 25. junija in 23. septembra 2002 o spremembah Akta o volitvah predstavnikov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, priloženega Sklepu 76/787/ESPJ, EGS, Euratom (UL L 283, 21.10.2002, str. 1).

3

(4)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2018/994 z dne 13. julija 2018 o spremembi Akta o volitvah članov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, ki je priložen Sklepu 76/787/ESPJ, EGS, Euratom z dne 20. septembra 1976 (UL L 178, 16.7.2018, str. 1), ki ne velja.

4

(5)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o akcijskem načrtu za evropsko demokracijo (COM(2020)0790).

5

(6)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu svetu in Odboru regij Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152).

6

(7)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

7

(8)  Uredba (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (UL L 317, 4.11.2014, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) št. 1260/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o evropski demografski statistiki (UL L 330, 10.12.2013, str. 39).

9

(10)  Direktiva Sveta 93/109/ES z dne 6. decembra 1993 o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani (UL L 329, 30.12.1993, str. 34).

10

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/199 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/199

---

P9_TA(2022)0130

Sprememba prilog IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 o obstojnih organskih onesnaževalih ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 3. maja 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi prilog IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta o obstojnih organskih onesnaževalih (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 465/18)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Na sedmem zasedanju konference pogodbenic Konvencije, ki je potekalo od 4. do 15. maja 2015, je bilo dogovorjeno, da se pentaklorofenol, njegove soli in estri (v nadaljnjem besedilu: pentaklorofenol) vključi v Prilogo A h Konvenciji. Na devetem zasedanju konference pogodbenic Konvencije, ki je potekalo od 29. aprila do 10. maja 2019, je bilo dogovorjeno, da se dikofol ter perfluorooktanojska kislina (PFOA), njene soli in njej sorodne spojine vključijo v Prilogo A h Konvenciji. Glede na navedene spremembe Konvencije in za zagotovitev, da se z odpadki, ki vsebujejo navedene snovi, ravna v skladu z določbami Konvencije, je treba spremeniti tudi prilogi IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021, tako da se pentaklorofenol, dikofol ter perfluorooktanojska kislina (PFOA), njene soli in njej sorodne spojine vključijo v prilogi ter da se navedejo njihove ustrezne mejne koncentracije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Na sedmem zasedanju konference pogodbenic Konvencije, ki je potekalo od 4. do 15. maja 2015, je bilo dogovorjeno, da se pentaklorofenol, njegove soli in estri (v nadaljnjem besedilu: pentaklorofenol) vključi v Prilogo A h Konvenciji. Na devetem zasedanju konference pogodbenic Konvencije, ki je potekalo od 29. aprila do 10. maja 2019, je bilo dogovorjeno, da se dikofol ter perfluorooktanojska kislina (PFOA), njene soli in njej sorodne spojine vključijo v Prilogo A h Konvenciji. Glede na navedene spremembe Konvencije in za zagotovitev, da se z odpadki, ki vsebujejo navedene snovi, ravna v skladu z določbami Konvencije, je treba spremeniti tudi prilogi IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021, tako da se pentaklorofenol, dikofol ter perfluorooktanojska kislina (PFOA), njene soli in njej sorodne spojine vključijo v prilogi ter da se navedejo njihove ustrezne mejne koncentracije.

| (2) | Na sedmem zasedanju konference pogodbenic Konvencije, ki je potekalo od 4. do 15. maja 2015, je bilo dogovorjeno, da se pentaklorofenol, njegove soli in estri (v nadaljnjem besedilu: pentaklorofenol) vključi v Prilogo A h Konvenciji. Na devetem zasedanju konference pogodbenic Konvencije, ki je potekalo od 29. aprila do 10. maja 2019, je bilo dogovorjeno, da se dikofol ter perfluorooktanojska kislina (PFOA), njene soli in njej sorodne spojine vključijo v Prilogo A h Konvenciji. Glede na navedene spremembe Konvencije in za zagotovitev, da se z odpadki, ki vsebujejo navedene snovi, ravna v skladu z določbami Konvencije, je treba spremeniti tudi prilogi IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021, tako da se pentaklorofenol, dikofol ter perfluorooktanojska kislina (PFOA), njene soli in njej sorodne spojine vključijo v prilogi ter da se navedejo
  tudi
  njihove ustrezne mejne koncentracije. |
| --- | --- |

(2)

Na sedmem zasedanju konference pogodbenic Konvencije, ki je potekalo od 4. do 15. maja 2015, je bilo dogovorjeno, da se pentaklorofenol, njegove soli in estri (v nadaljnjem besedilu: pentaklorofenol) vključi v Prilogo A h Konvenciji. Na devetem zasedanju konference pogodbenic Konvencije, ki je potekalo od 29. aprila do 10. maja 2019, je bilo dogovorjeno, da se dikofol ter perfluorooktanojska kislina (PFOA), njene soli in njej sorodne spojine vključijo v Prilogo A h Konvenciji. Glede na navedene spremembe Konvencije in za zagotovitev, da se z odpadki, ki vsebujejo navedene snovi, ravna v skladu z določbami Konvencije, je treba spremeniti tudi prilogi IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021, tako da se pentaklorofenol, dikofol ter perfluorooktanojska kislina (PFOA), njene soli in njej sorodne spojine vključijo v prilogi ter da se navedejo
  tudi
  njihove ustrezne mejne koncentracije.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Pentaklorofenol je bil prej vključen v prilogi IV in V k Uredbi (ES) št. 850/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (23) z Uredbo Komisije (EU) 2019/636 (24), pri čemer je bila njegova vrednost iz Priloge IV 100 mg/kg, vrednost iz Priloge V pa 1 000  mg/kg. Uredba (ES) št. 850/2004 je bila razveljavljena z Uredbo (EU) 2019/1021, vendar je bil pentaklorofenol nenamerno izpuščen iz navedene uredbe. Zato je treba spremeniti prilogi IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021, da se vključi pentaklorofenol. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Pentaklorofenol je bil prej vključen v prilogi IV in V k Uredbi (ES) št. 850/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (23) z Uredbo Komisije (EU) 2019/636 (24), pri čemer je bila njegova vrednost iz Priloge IV 100 mg/kg, vrednost iz Priloge V pa 1 000  mg/kg. Uredba (ES) št. 850/2004 je bila razveljavljena z Uredbo (EU) 2019/1021, vendar je bil pentaklorofenol nenamerno izpuščen iz navedene uredbe. Zato je treba spremeniti prilogi IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021, da se vključi pentaklorofenol.

| (3) | Pentaklorofenol je bil prej vključen v prilogi IV in V k Uredbi (ES) št. 850/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (23) z Uredbo Komisije (EU) 2019/636 (24), pri čemer je bila njegova vrednost iz Priloge IV 100 mg/kg, vrednost iz Priloge V pa 1 000  mg/kg. Uredba (ES) št. 850/2004 je bila razveljavljena z Uredbo (EU) 2019/1021, vendar je bil pentaklorofenol nenamerno izpuščen iz navedene uredbe. Zato je treba spremeniti prilogi IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021, da se
  zdaj
  vključi pentaklorofenol. |
| --- | --- |

(3)

Pentaklorofenol je bil prej vključen v prilogi IV in V k Uredbi (ES) št. 850/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (23) z Uredbo Komisije (EU) 2019/636 (24), pri čemer je bila njegova vrednost iz Priloge IV 100 mg/kg, vrednost iz Priloge V pa 1 000  mg/kg. Uredba (ES) št. 850/2004 je bila razveljavljena z Uredbo (EU) 2019/1021, vendar je bil pentaklorofenol nenamerno izpuščen iz navedene uredbe. Zato je treba spremeniti prilogi IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021, da se
  zdaj
  vključi pentaklorofenol.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Prilogi IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 že vsebujeta mejne koncentracije za naslednje snovi ali skupine snovi: a) vsota koncentracij tetrabromodifenil etra, pentabromodifenil etra, heksabromodifenil etra, heptabromodifenil etra in dekabromodifenil etra (razen zadnje snovi, ki ni navedena v Prilogi V k navedeni uredbi); b) heksabromociklododekan; c) klorirani alkani C10–C13 (klorirani parafini s kratkimi verigami – SCCP); in d) poliklorirani dibenzo-p-dioksini in dibenzofurani (PCDD/PCDF). V skladu s členom 15(2) Uredbe (EU) 2019/1021 je primerno spremeniti mejne koncentracije iz Priloge IV za navedene snovi, da se njihove mejne vrednosti prilagodijo znanstvenemu in tehničnemu napredku. Zaradi skladnosti s seznamom polibromiranih difenil etrov (PBDE) iz Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1021 bi bilo treba snov dekabromodifenil eter vključiti med PBDE iz tretjega stolpca Priloge V k navedeni uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Prilogi IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 že vsebujeta mejne koncentracije za naslednje snovi ali skupine snovi: a) vsota koncentracij tetrabromodifenil etra, pentabromodifenil etra, heksabromodifenil etra, heptabromodifenil etra in dekabromodifenil etra (razen zadnje snovi, ki ni navedena v Prilogi V k navedeni uredbi); b) heksabromociklododekan; c) klorirani alkani C10–C13 (klorirani parafini s kratkimi verigami – SCCP); in d) poliklorirani dibenzo-p-dioksini in dibenzofurani (PCDD/PCDF). V skladu s členom 15(2) Uredbe (EU) 2019/1021 je primerno spremeniti mejne koncentracije iz Priloge IV za navedene snovi, da se njihove mejne vrednosti prilagodijo znanstvenemu in tehničnemu napredku. Zaradi skladnosti s seznamom polibromiranih difenil etrov (PBDE) iz Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1021 bi bilo treba snov dekabromodifenil eter vključiti med PBDE iz tretjega stolpca Priloge V k navedeni uredbi.

| (4) | Prilogi IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 že vsebujeta mejne koncentracije za naslednje snovi ali skupine snovi: a) vsota koncentracij tetrabromodifenil etra, pentabromodifenil etra, heksabromodifenil etra, heptabromodifenil etra in dekabromodifenil etra (razen zadnje snovi, ki ni navedena v Prilogi V k navedeni uredbi); b) heksabromociklododekan; c) klorirani alkani C10–C13 (klorirani parafini s kratkimi verigami – SCCP); in d) poliklorirani dibenzo-p-dioksini in dibenzofurani (PCDD/PCDF). V skladu s členom 15(2) Uredbe (EU) 2019/1021 je primerno spremeniti mejne koncentracije iz Priloge IV za navedene snovi, da se njihove mejne vrednosti prilagodijo
  skladno
  z znanstvenim in tehničnim napredkom. Zaradi skladnosti s seznamom polibromiranih difenil etrov (PBDE) iz Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1021 bi bilo treba snov dekabromodifenil eter vključiti med PBDE iz tretjega stolpca Priloge V k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(4)

Prilogi IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 že vsebujeta mejne koncentracije za naslednje snovi ali skupine snovi: a) vsota koncentracij tetrabromodifenil etra, pentabromodifenil etra, heksabromodifenil etra, heptabromodifenil etra in dekabromodifenil etra (razen zadnje snovi, ki ni navedena v Prilogi V k navedeni uredbi); b) heksabromociklododekan; c) klorirani alkani C10–C13 (klorirani parafini s kratkimi verigami – SCCP); in d) poliklorirani dibenzo-p-dioksini in dibenzofurani (PCDD/PCDF). V skladu s členom 15(2) Uredbe (EU) 2019/1021 je primerno spremeniti mejne koncentracije iz Priloge IV za navedene snovi, da se njihove mejne vrednosti prilagodijo
  skladno
  z znanstvenim in tehničnim napredkom. Zaradi skladnosti s seznamom polibromiranih difenil etrov (PBDE) iz Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1021 bi bilo treba snov dekabromodifenil eter vključiti med PBDE iz tretjega stolpca Priloge V k navedeni uredbi.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal (POPRC) je predlagal uvrstitev perfluoroheksan sulfonske kisline (PFHxS), njenih soli in njej sorodnih spojin v Prilogo A h konvenciji brez posebnih izjem

   (5a)

  po zaključku ocene profila tveganja in obvladovanja tveganja za navedene snovi. Odločitev o vključitvi PFHxS, njenih soli in njej sorodnih spojin bo predvidoma sprejeta na 10. konferenci pogodbenic Stockholmske konvencije, ki je bila sprva načrtovana za julij 2021, zdaj pa je zaradi negativnega razvoja pandemije COVID-19 v številnih evropskih državah načrtovana za junij 2022. Ob upoštevanju ciljev konvencije je zato primerno, da se na podlagi sedanje ocene učinka

   (5b)

  in za zagotovitev, da se z odpadki, ki vsebujejo navedene snovi, ravna v skladu z določbami Konvencije, že zdaj spremenita prilogi IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021, tako da se perfluoroheksan sulfonska kislina (PFHxS), njene soli in njej sorodne spojine vključijo v prilogi ter navedejo njihove ustrezne mejne koncentracije. Komisija bi morala navedene spremembe prilog IV in V upoštevati v drugih prilogah k Uredbi (EU) 2019/1021, da se zagotovi skladnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal (POPRC) je predlagal uvrstitev perfluoroheksan sulfonske kisline (PFHxS), njenih soli in njej sorodnih spojin v Prilogo A h konvenciji brez posebnih izjem

   (5a)

  po zaključku ocene profila tveganja in obvladovanja tveganja za navedene snovi. Odločitev o vključitvi PFHxS, njenih soli in njej sorodnih spojin bo predvidoma sprejeta na 10. konferenci pogodbenic Stockholmske konvencije, ki je bila sprva načrtovana za julij 2021, zdaj pa je zaradi negativnega razvoja pandemije COVID-19 v številnih evropskih državah načrtovana za junij 2022. Ob upoštevanju ciljev konvencije je zato primerno, da se na podlagi sedanje ocene učinka

   (5b)

  in za zagotovitev, da se z odpadki, ki vsebujejo navedene snovi, ravna v skladu z določbami Konvencije, že zdaj spremenita prilogi IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021, tako da se perfluoroheksan sulfonska kislina (PFHxS), njene soli in njej sorodne spojine vključijo v prilogi ter navedejo njihove ustrezne mejne koncentracije. Komisija bi morala navedene spremembe prilog IV in V upoštevati v drugih prilogah k Uredbi (EU) 2019/1021, da se zagotovi skladnost.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Predlagane mejne koncentracije iz prilog IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 so bile določene z uporabo iste metodologije, kot je bila uporabljena za določitev mejnih koncentracij v prejšnjih spremembah prilog IV in V k Uredbi (ES) št. 850/2004. Predlagane mejne koncentracije bi morale
  doseči
  cilj visoke ravni varovanja zdravja ljudi in okolja, povezan z uničenjem ali ireverzibilno pretvorbo zadevnih snovi. Pri navedenih omejitvah bi bilo treba upoštevati tudi širši cilj politike, tj. doseganje
  podnebno nevtralnega
  in krožnega gospodarstva, kot je določen v evropskem zelenem dogovoru (26). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Predlagane mejne koncentracije iz prilog IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 so bile določene z uporabo iste metodologije, kot je bila uporabljena za določitev mejnih koncentracij v prejšnjih spremembah prilog IV in V k Uredbi (ES) št. 850/2004. Predlagane mejne koncentracije bi morale
  doseči
  cilj visoke ravni varovanja zdravja ljudi in okolja, povezan z uničenjem ali ireverzibilno pretvorbo zadevnih snovi. Pri navedenih omejitvah bi bilo treba upoštevati tudi širši cilj politike, tj. doseganje
  podnebno nevtralnega
  in krožnega gospodarstva, kot je določen v evropskem zelenem dogovoru (26).

| (6) | Predlagane mejne koncentracije iz prilog IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 so bile določene z uporabo iste metodologije, kot je bila uporabljena za določitev mejnih koncentracij v prejšnjih spremembah prilog IV in V k Uredbi (ES) št. 850/2004. Predlagane mejne koncentracije bi morale
  temeljiti na previdnostnem načelu iz Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in biti namenjene odpravi sproščanja obstojnih organskih onesnaževal v okolje, kadar je to izvedljivo, da se doseže
  cilj visoke ravni varovanja zdravja ljudi in okolja, povezan z uničenjem ali ireverzibilno pretvorbo zadevnih snovi. Pri navedenih omejitvah bi bilo treba upoštevati tudi širši cilj politike, tj. doseganje
  ambicije za okolje brez onesnaževanja s strupenimi snovmi, povečanje recikliranja, zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, razvoj cikla nestrupenih materialov, pri katerih se prepovedane snovi ne bi smele ponovno uvesti na trg EU z dejavnostmi recikliranja,
  in krožnega gospodarstva, kot je določen v evropskem zelenem dogovoru (26). |
| --- | --- |

(6)

Predlagane mejne koncentracije iz prilog IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 so bile določene z uporabo iste metodologije, kot je bila uporabljena za določitev mejnih koncentracij v prejšnjih spremembah prilog IV in V k Uredbi (ES) št. 850/2004. Predlagane mejne koncentracije bi morale
  temeljiti na previdnostnem načelu iz Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in biti namenjene odpravi sproščanja obstojnih organskih onesnaževal v okolje, kadar je to izvedljivo, da se doseže
  cilj visoke ravni varovanja zdravja ljudi in okolja, povezan z uničenjem ali ireverzibilno pretvorbo zadevnih snovi. Pri navedenih omejitvah bi bilo treba upoštevati tudi širši cilj politike, tj. doseganje
  ambicije za okolje brez onesnaževanja s strupenimi snovmi, povečanje recikliranja, zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, razvoj cikla nestrupenih materialov, pri katerih se prepovedane snovi ne bi smele ponovno uvesti na trg EU z dejavnostmi recikliranja,
  in krožnega gospodarstva, kot je določen v evropskem zelenem dogovoru (26).

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Mejne koncentracije, določene v prilogah IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 bi morale biti usklajene in bi morale prispevati k izvajanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Strategija na področju kemikalij – Okolju brez strupov naproti, v katerem je predlagan celovit sklop ukrepov za obravnavanje vprašanja uporabe perfluoroalkilnih in polifluoroalkilnih snovi (PFAS) in kontaminacije z njimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Mejne koncentracije, določene v prilogah IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 bi morale biti usklajene in bi morale prispevati k izvajanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Strategija na področju kemikalij – Okolju brez strupov naproti, v katerem je predlagan celovit sklop ukrepov za obravnavanje vprašanja uporabe perfluoroalkilnih in polifluoroalkilnih snovi (PFAS) in kontaminacije z njimi.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6b) | Da se prepreči mešanje onesnaženih odpadkov z drugimi odpadki ali materiali in da se zagotovita boljša sledljivost in učinkovita obdelava odpadkov, ki vsebujejo obstojna organska onesnaževala, je treba preprečiti nedoslednost med določbami o odpadkih, ki vsebujejo obstojna organska onesnaževala, kot je bilo prvotno določeno v Uredbi (ES) št. 850/2004, ki je bila razveljavljena z Uredbo (EU) 2019/1021, in pa onesnaževala, ki so bila vključena pozneje. Komisija bi zato morala oceniti, ali je primerno priznati, da je treba odpadke, ki vsebujejo obstojna organska onesnaževala, ki presegajo mejne koncentracije iz Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1021, razvrstiti kot nevarne, in po potrebi predložiti zakonodajni predlog za spremembo Direktive 2009/98/ES ali Sklepa 2014/955/EU ali obojega; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6b)

Da se prepreči mešanje onesnaženih odpadkov z drugimi odpadki ali materiali in da se zagotovita boljša sledljivost in učinkovita obdelava odpadkov, ki vsebujejo obstojna organska onesnaževala, je treba preprečiti nedoslednost med določbami o odpadkih, ki vsebujejo obstojna organska onesnaževala, kot je bilo prvotno določeno v Uredbi (ES) št. 850/2004, ki je bila razveljavljena z Uredbo (EU) 2019/1021, in pa onesnaževala, ki so bila vključena pozneje. Komisija bi zato morala oceniti, ali je primerno priznati, da je treba odpadke, ki vsebujejo obstojna organska onesnaževala, ki presegajo mejne koncentracije iz Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1021, razvrstiti kot nevarne, in po potrebi predložiti zakonodajni predlog za spremembo Direktive 2009/98/ES ali Sklepa 2014/955/EU ali obojega;

Sprememba 8

Predlog uredbe

Člen 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 1a




  Komisija oceni, ali bi bilo primerno spremeniti Direktivo 2008/98/ES o odpadkih ali Sklep Komisije 2014/955/EU

   (1a)

  ali oboje, da se prizna, da je treba odpadke, ki vsebujejo obstojna organska onesnaževala, ki presegajo mejne koncentracije iz Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1021, razvrstiti kot nevarne, in po potrebi na podlagi navedene ocene najpozneje 18 mesecev po začetku veljavnosti tega akta predložiti zakonodajni predlog za ustrezno spremembo direktive ali sklepa ali obojega. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 1a

Komisija oceni, ali bi bilo primerno spremeniti Direktivo 2008/98/ES o odpadkih ali Sklep Komisije 2014/955/EU

   (1a)

  ali oboje, da se prizna, da je treba odpadke, ki vsebujejo obstojna organska onesnaževala, ki presegajo mejne koncentracije iz Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1021, razvrstiti kot nevarne, in po potrebi na podlagi navedene ocene najpozneje 18 mesecev po začetku veljavnosti tega akta predložiti zakonodajni predlog za ustrezno spremembo direktive ali sklepa ali obojega.

Sprememba 9

Sprememba 9

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka a – tabela

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka a – tabela

Uredba (EU) 2019/1021

Priloga IV – tabela

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| „Pentaklorofenol, njegove soli ter estri | 87-86-5 in druge | 201-778-6 in druge | 100 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| Dikofol | 115-32-2 | 204-082-0 | 50 mg/kg |
| Perfluorooktanojska kislina (PFOA), njene soli in njej sorodne spojine | 335-67-1 in druge | 206-397-9 in druge | 1 mg/kg |
| | | | (
  PFOA
  in njene soli), |
| | | | 40 mg/kg |
| | | | (
  PFOA
  sorodne spojine)“; |

„Pentaklorofenol, njegove soli ter estri

87-86-5 in druge

201-778-6 in druge

100 mg/kg

Dikofol

115-32-2

204-082-0

50 mg/kg

Perfluorooktanojska kislina (PFOA), njene soli in njej sorodne spojine

335-67-1 in druge

206-397-9 in druge

1 mg/kg

(
  PFOA
  in njene soli),

40 mg/kg

(
  PFOA
  sorodne spojine)“;

Sprememba

Sprememba

| „Pentaklorofenol (PCP), njegove soli ter estri | 87-86-5 in druge | 201-778-6 in druge | 100 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| Dikofol | 115-32-2 | 204-082-0 | 50 mg/kg |
| Perfluorooktanojska kislina (PFOA), njene soli in njej sorodne spojine | 335-67-1 in druge | 206-397-9 in druge | 0,1  mg/kg |
| | | | (PFOA in njene soli), |
| | | | 20 mg/kg |
| | | | (
  vsota
  spojin, sorodnih PFOA)“; |
| Perfluoroheksan sulfonska kislina (PFHxS), njene soli in njej sorodne spojine | 355-46-4 in druge | 355-46-4 in druge | 0,1  mg/kg |
| | | | (PFHxS in njene soli), |
| | | | 20 mg/kg |
| | | | (
  PFHxS
  sorodne spojine)“; |

„Pentaklorofenol (PCP), njegove soli ter estri

87-86-5 in druge

201-778-6 in druge

100 mg/kg

Dikofol

115-32-2

204-082-0

50 mg/kg

Perfluorooktanojska kislina (PFOA), njene soli in njej sorodne spojine

335-67-1 in druge

206-397-9 in druge

0,1  mg/kg

(PFOA in njene soli),

20 mg/kg

(
  vsota
  spojin, sorodnih PFOA)“;

Perfluoroheksan sulfonska kislina (PFHxS), njene soli in njej sorodne spojine

355-46-4 in druge

355-46-4 in druge

0,1  mg/kg

(PFHxS in njene soli),

20 mg/kg

(
  PFHxS
  sorodne spojine)“;

Sprememba 10

Sprememba 10

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka b – tabela

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka b – tabela

Uredba (EU) 2019/1021

Priloga IV – tabela

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| „Klorirani alkani C10–C13 (kratkoverižni klorirani parafini – SCCP) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 1 500  mg/kg
  “ |
| --- | --- | --- | --- |

„Klorirani alkani C10–C13 (kratkoverižni klorirani parafini – SCCP)

85535-84-8

287-476-5

1 500  mg/kg
  “

Sprememba

Sprememba

| „Klorirani alkani C10–C13 (kratkoverižni klorirani parafini – SCCP) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 420 mg/kg
  “ |
| --- | --- | --- | --- |

„Klorirani alkani C10–C13 (kratkoverižni klorirani parafini – SCCP)

85535-84-8

287-476-5

420 mg/kg
  “

Sprememba 11

Sprememba 11

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka c – tabela

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka c – tabela

Uredba (EU) 2019/1021

Priloga IV – tabela

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| „Tetrabromodifenil eter C12H6Br4O | 40088-47-9 in druge | 254-787-2 in druge | Vsota koncentracij tetrabromodifenil etra, pentabromodifenil etra, heksabromodifenil etra, heptabromodifenil etra in dekabromodifenil etra: |
| --- | --- | --- | --- |
| Pentabromodifenil eter C12H5Br5O | 32534-81-9 in druge | 251-084-2 in druge |
| Heksabromodifenil eter C12H4Br6O | 36483-60-0 in druge | 253-058-6 in druge |
| Heptabromodifenil eter C12H3Br7O | 68928-80-3 in druge | 273-031-2 in druge |
| Bis(pentabromofenil)eter (dekabromodifenil eter; dekaBDE) C12Br10O | 1163-19-5 in druge | 214-604-9 in druge |
| | | | (a) | do [Urad za publikacije: vstaviti datum dan pred datumom iz naslednje točke]
  500 mg/kg
  ; |

„Tetrabromodifenil eter C12H6Br4O

40088-47-9 in druge

254-787-2 in druge

Vsota koncentracij tetrabromodifenil etra, pentabromodifenil etra, heksabromodifenil etra, heptabromodifenil etra in dekabromodifenil etra:

Pentabromodifenil eter C12H5Br5O

32534-81-9 in druge

251-084-2 in druge

Heksabromodifenil eter C12H4Br6O

36483-60-0 in druge

253-058-6 in druge

Heptabromodifenil eter C12H3Br7O

68928-80-3 in druge

273-031-2 in druge

Bis(pentabromofenil)eter (dekabromodifenil eter; dekaBDE) C12Br10O

1163-19-5 in druge

214-604-9 in druge

(a)

do [Urad za publikacije: vstaviti datum dan pred datumom iz naslednje točke]
  500 mg/kg
  ;

| (b) | od [Urad za publikacije: vstaviti datum 5 let po začetku veljavnosti te uredbe] 200 mg/kg ali, če je vrednost višja, vsota koncentracij navedenih snovi, kadar so prisotne v zmeseh ali izdelkih, kot je določeno v Prilogi I, četrti stolpec, točka 2, za snovi tetrabromodifenil eter, pentabromodifenil eter, heksabromodifenil eter, heptabromodifenil eter in dekabromodifenil eter.“ |
| --- | --- |

(b)

od [Urad za publikacije: vstaviti datum 5 let po začetku veljavnosti te uredbe] 200 mg/kg ali, če je vrednost višja, vsota koncentracij navedenih snovi, kadar so prisotne v zmeseh ali izdelkih, kot je določeno v Prilogi I, četrti stolpec, točka 2, za snovi tetrabromodifenil eter, pentabromodifenil eter, heksabromodifenil eter, heptabromodifenil eter in dekabromodifenil eter.“

Sprememba

Sprememba

| „Tetrabromodifenil eter C12H6Br4O | 40088-47-9 in druge | 254-787-2 in druge | „Vsota koncentracij tetrabromodifenil etra
  C12H6Br4O
  , pentabromodifenil etra
  C12H5Br5O
  , heksabromodifenil etra
  C12H4Br6O
  , heptabromodifenil etra
  C12H3Br7O
  in dekabromodifenil etra
  C12Br10O
  : |
| --- | --- | --- | --- |
| Pentabromodifenil eter C12H5Br5O | 32534-81-9 in druge | 251-084-2 in druge |
| Heksabromodifenil eter C12H4Br6O | 36483-60 in druge | 253-058-6 in druge |
| Heptabromodifenil eter C12H3Br7O | 68928-80-3 in druge | 273-031-2 in druge |
| Bis(pentabromofenil)eter (dekabromodifenil eter; dekaBDE) C12Br10O | 1163-19-5 in druge | 214-604-9 in druge |
| | | | (a) | do [Urad za publikacije: vstaviti datum dan pred datumom iz naslednje točke]
  200 mg/kg Komisija to mejno vrednost koncentracije pregleda ter po potrebi in v skladu s Pogodbama sprejme zakonodajni predlog za znižanje te vrednosti najkasneje do [Urad za publikacije: vstaviti datum 5 let po datumu začetka veljavnosti te uredbe]. |

„Tetrabromodifenil eter C12H6Br4O

40088-47-9 in druge

254-787-2 in druge

„Vsota koncentracij tetrabromodifenil etra
  C12H6Br4O
  , pentabromodifenil etra
  C12H5Br5O
  , heksabromodifenil etra
  C12H4Br6O
  , heptabromodifenil etra
  C12H3Br7O
  in dekabromodifenil etra
  C12Br10O
  :

Pentabromodifenil eter C12H5Br5O

32534-81-9 in druge

251-084-2 in druge

Heksabromodifenil eter C12H4Br6O

36483-60 in druge

253-058-6 in druge

Heptabromodifenil eter C12H3Br7O

68928-80-3 in druge

273-031-2 in druge

Bis(pentabromofenil)eter (dekabromodifenil eter; dekaBDE) C12Br10O

1163-19-5 in druge

214-604-9 in druge

(a)

do [Urad za publikacije: vstaviti datum dan pred datumom iz naslednje točke]
  200 mg/kg Komisija to mejno vrednost koncentracije pregleda ter po potrebi in v skladu s Pogodbama sprejme zakonodajni predlog za znižanje te vrednosti najkasneje do [Urad za publikacije: vstaviti datum 5 let po datumu začetka veljavnosti te uredbe].

| (b) | črtano
  “ |
| --- | --- |

(b)

črtano
  “

Sprememba 12

Sprememba 12

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka d – tabela

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka d – tabela

Uredba (EU) 2019/1021

Priloga IV – tabela

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| „Poliklorirani dibenzo-p-dioksini in dibenzofurani (PCDD/PCDF) ter dioksinom podobni poliklorirani bifenili (dl-PCB) | | | 5 μg/kg

   (2) |
| --- | --- | --- | --- |

„Poliklorirani dibenzo-p-dioksini in dibenzofurani (PCDD/PCDF) ter dioksinom podobni poliklorirani bifenili (dl-PCB)

5 μg/kg

   (2)

Sprememba

Sprememba

| „Poliklorirani dibenzo-p-dioksini in dibenzofurani (PCDD/PCDF) ter dioksinom podobni poliklorirani bifenili (dl-PCB) | | | 1 μg/kg

   (2) |
| --- | --- | --- | --- |

„Poliklorirani dibenzo-p-dioksini in dibenzofurani (PCDD/PCDF) ter dioksinom podobni poliklorirani bifenili (dl-PCB)

1 μg/kg

   (2)

Sprememba 13

Sprememba 13

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka e – tabela

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka e – tabela

Uredba (EU) 2019/1021

Priloga IV – tabela

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| „Heksabromociklododekan(4) | 25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8 | 247-148-4 221-695-9 | 500 mg/kg
  “ |
| --- | --- | --- | --- |

„Heksabromociklododekan(4)

25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8

247-148-4 221-695-9

500 mg/kg
  “

Sprememba

Sprememba

| „Heksabromociklododekan(4) | 25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8 | 247-148-4 221-695-9 | (a) | do [Urad za publikacije: vstaviti datum dan pred datumom iz naslednje točke] 200 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- | --- |

„Heksabromociklododekan(4)

25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8

247-148-4 221-695-9

(a)

do [Urad za publikacije: vstaviti datum dan pred datumom iz naslednje točke] 200 mg/kg

Komisija to mejno vrednost koncentracije pregleda ter po potrebi in v skladu s Pogodbama sprejme zakonodajni predlog za znižanje te vrednosti na 100 mg/kg najkasneje do [Urad za publikacije: vstaviti datum 5 let po datumu začetka veljavnosti te uredbe].
  “

Sprememba 14

Sprememba 14

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 1 – točka 2 – točka a – točka iv (novo)

Priloga I – odstavek 1 – točka 2 – točka a – točka iv (novo)

Uredba (EU) 2019/1021

Priloga V – del 2 – tabela

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Perfluoroheksan sulfonska kislina (PFHxS), njene soli in njej sorodne spojine: 50 mg/kg (PFHxS in njene soli), 2 000  mg/kg (PFHxS sorodne spojine). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Perfluoroheksan sulfonska kislina (PFHxS), njene soli in njej sorodne spojine: 50 mg/kg (PFHxS in njene soli), 2 000  mg/kg (PFHxS sorodne spojine).

Perfluoroheksan sulfonska kislina (PFHxS), njene soli in njej sorodne spojine: 50 mg/kg (PFHxS in njene soli), 2 000  mg/kg (PFHxS sorodne spojine).

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0092/2022).

1

(23)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 850/2004 z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih in spremembi Direktive 79/117/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 7).

23

(24)  Uredba Komisije (EU) 2019/636 z dne 23. aprila 2019 o spremembi prilog IV in V k Uredbi (ES) št. 850/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 109, 24.4.2019, str. 6).

24

(23)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 850/2004 z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih in spremembi Direktive 79/117/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 7).

23

(24)  Uredba Komisije (EU) 2019/636 z dne 23. aprila 2019 o spremembi prilog IV in V k Uredbi (ES) št. 850/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 109, 24.4.2019, str. 6).

24

(5a)  
  POPRC-15/1.

5a

POPRC-15/1.

(5b)  
  SWD(2021)0300.

5b

SWD(2021)0300.

(26)  COM(2019)0640.

26

(26)  COM(2019)0640.

26

(1a)  
  Sklep Komisije z dne 18. decembra 2014 o spremembi Sklepa 2000/532/ES o seznamu odpadkov v skladu z Direktivo 2008/98/ES.

1a

Sklep Komisije z dne 18. decembra 2014 o spremembi Sklepa 2000/532/ES o seznamu odpadkov v skladu z Direktivo 2008/98/ES.

(2)  Mejna vrednost se izračuna kot vsota PCDD, PCDF in dl-PCB v skladu s faktorji ekvivalence toksičnosti (TEF) iz tabele v Prilogi V, del 2, tretji pododstavek.“;

2

(2)  Mejna vrednost se izračuna kot vsota PCDD, PCDF in dl-PCB v skladu s faktorji ekvivalence toksičnosti (TEF) iz tabele v Prilogi V, del 2, tretji pododstavek.“;

2

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/209 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/209

---

P9_TA(2022)0131

Skupni sistem davka na dodano vrednost (DDV): podaljšanje obdobja uporabe neobveznega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobave določenega blaga in opravljanje določenih storitev, dovzetnih za goljufije, ter mehanizma za hiter odziv v primerih goljufij na področju DDV *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede podaljšanja obdobja uporabe neobveznega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobave določenega blaga in opravljanje določenih storitev, dovzetnih za goljufije, ter mehanizma za hiter odziv v primerih goljufij na področju DDV (COM(2022)0039 – C9-0053/2022 – 2022/0027(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2022/C 465/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2022)0039), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2022)0039),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0053/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0053/2022),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0128/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0128/2022),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj pred nadaljnjim podaljšanjem obdobja uporabe mehanizma obrnjene davčne obveznosti izvede oceno njegovih učinkov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/210 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/210

---

P9_TA(2022)0132

Uporaba določb schengenskega pravnega reda na področju Schengenskega informacijskega sistema na Cipru *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o predlogu sklepa Sveta o uporabi določb schengenskega pravnega reda na področju Schengenskega informacijskega sistema v Republiki Ciper (COM(2021)0472 – C9-0350/2021 – 2021/0266(NLE))

(Posvetovanje)

(2022/C 465/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0472), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0472),

| — | ob upoštevanju člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0350/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0350/2021),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0082/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0082/2022),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/211 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/211

---

P9_TA(2022)0133

Imenovanje člana Računskega sodišča – Levteris Hristoforu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o imenovanju Levterisa Hristoforuja za člana Računskega sodišča (C9-0042/2022 – 2022/0802(NLE))

(Posvetovanje)

(2022/C 465/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0042/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0042/2022),

| — | ob upoštevanju člena 129 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 129 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0132/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0132/2022),

| A. | ker se je Svet s pismom z dne 10. februarja 2022 posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Levterisa Hristoforuja za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

A.

ker se je Svet s pismom z dne 10. februarja 2022 posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Levterisa Hristoforuja za člana Računskega sodišča;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil priporočila kandidata, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil priporočila kandidata, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan;

| C. | ker je imel nato kandidat 21. aprila 2022 predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

C.

ker je imel nato kandidat 21. aprila 2022 predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora;

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Levterisa Hristoforuja imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/212 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/212

---

P9_TA(2022)0134

Imenovanje člana Računskega sodišča – George Marius Hyzler

Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o imenovanju Georgea Mariusa Hyzlerja za člana Računskega sodišča (C9-0043/2022 – 2022/0803(NLE))

(Posvetovanje)

(2022/C 465/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0043/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0043/2022),

| — | ob upoštevanju člena 129 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 129 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0130/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0130/2022),

| A. | ker se je Svet s pismom z dne 10. februarja 2022 posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Georgea Mariusa Hyzlerja za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

A.

ker se je Svet s pismom z dne 10. februarja 2022 posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Georgea Mariusa Hyzlerja za člana Računskega sodišča;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil priporočila kandidata, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil priporočila kandidata, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan;

| C. | ker je imel nato kandidat 21. aprila 2022 predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

C.

ker je imel nato kandidat 21. aprila 2022 predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora;

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Georgea Mariusa Hyzlerja imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

sreda 4. maja 2022

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/213 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/213

---

P9_TA(2022)0142

Krepitev mandata Europola: sodelovanje z zasebnimi strankami, obdelava osebnih podatkov in podpora na področju raziskav in inovacij ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. maja 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 v zvezi s sodelovanjem Europola z zasebnimi strankami, obdelavo osebnih podatkov s strani Europola v podporo preiskavam kaznivih dejanj ter vlogo Europola na področju raziskav in inovacij (COM(2020)0796 – C9-0401/2020 – 2020/0349(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 465/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0796), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0796),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 88 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0401/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 88 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0401/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. februarja 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. februarja 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0290/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0290/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavami Komisije, priloženimi tej resoluciji, ki bodo objavljene v seriji C Uradnega lista Evropske Unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se seznanja z izjavo Sveta, priloženo tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

P9_TC1-COD(2020)0349

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 4. maja 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 v zvezi s sodelovanjem Europola z zasebnimi strankami, obdelavo osebnih podatkov s strani Europola pri podpiranju preiskav kaznivih dejanj in vlogo Europola pri raziskavah in inovacijah

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/991.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjave Komisije o Uredbi (EU) 2022/991 Evropskega parlamenta in Sveta
   (1)

Izjava Komisije o izvajanju mehanizma, s katerim Europol predlaga izdajo razpisov ukrepov v Schengenskem informacijskem sistemu

V okviru ocene na podlagi člena 68(3) Uredbe (EU) 2016/794, ki jo bo Komisija izvedla tri leta po začetku veljavnosti te uredbe o spremembi Uredbe (EU) 2016/794, bo Komisija poročala o operativnem učinku novega mehanizma, vzpostavljenega s členom 4(1)(r) Uredbe (EU) 2016/794. V okviru tega mehanizma lahko Europol državam članicam na podlagi podatkov, ki jih prejme od tretjih držav ali mednarodnih organizacij, predlaga, naj v Schengenski informacijski sistem vnesejo informativne ukrepe v interesu Unije o osebah, vpletenih v terorizem ali huda kazniva dejanja in organizirani kriminal. Komisija bo navedeno oceno izvedla na podlagi poročil Europola o predlogih za razpise ukrepov v Schengenskem informacijskem sistemu in o poznejših razpisih ukrepov, ki jih države članice vnesejo v Schengenski informacijski sistem.

Izjava Komisije o odnosih med Europolom in Evropskim javnim tožilstvom

Po mnenju Komisije določbe o odnosih med Europolom in Evropskim javnim tožilstvom, kot so določene v členu 20a Uredbe (EU) 2016/794, ne morejo omejevati obveznosti Europola, ki izhajajo iz člena 24(1) Uredbe Sveta (EU) 2017/1939, zato se razlagajo in uporabljajo v skladu z navedenim členom.

Izjava Komisije o določbah za sodelovanje Europola s tretjimi državami

V zvezi s pravili za sodelovanje Europola s tretjimi državami Komisija ugotavlja, da je za vsak prenos osebnih podatkov iz Europola tretji državi na podlagi „pravno zavezujočega instrumenta“ potreben mednarodni sporazum v skladu s členom 218 Pogodbe, kot je že določeno v členu 25(1)(b) Uredbe (EU) 2016/794. Komisija tudi ugotavlja, da mora vsak prenos osebnih podatkov iz Europola tretji državi na podlagi ocene ustreznih zaščitnih ukrepov, ki jo opravi Europol, izpolnjevati zahteve iz sodne prakse Sodišča Evropske unije (2), torej mora Europol skleniti, da raven varstva podatkov v tretji državi zagotavlja bistveno enakovrednost v smislu varstva podatkov. Dopuščanje prenosov podatkov na podlagi take ocene brez predhodnega soglasja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov iz člena 25(6) Uredbe (EU) 2016/794 bo ustvarilo tveganja, da bo na podlagi različne ocene zaščitnih ukrepov za varstvo podatkov Evropski nadzornik za varstvo podatkov posredoval naknadno, in bi tako lahko negativno vplivalo na sodelovanje organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj.

Izjava Komisije o krepitvi sodelovanja med Europolom in Interpolom

Komisija opozarja, da si v tekočih pogajanjih o sporazumu o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo kriminalistične policije (ICPO-INTERPOL) ter v skladu s pogajalskimi smernicami Sveta (3) prizadeva okrepiti sodelovanje med Europolom in Interpolom, pri čemer upošteva najnovejše dogodke v boju proti terorizmu, čezmejnemu in mednarodnemu hudemu organiziranemu kriminalu ter trenutne operativne potrebe in Europolov mandat. Komisija si v skladu s pogajalskimi smernicami Sveta (4) prizadeva zagotoviti, da bo sporazum pravna podlaga za pooblastitev Europola za dostop do ustreznih Interpolovih podatkovnih zbirk za opravljanje njegovih nalog.

Izjava Sveta o Interpolovih rdečih tiralicah v okviru sprejetja Uredbe (EU) 2022/991 Evropskega parlamenta in Sveta (5)

V okviru stalnega sodelovanja med EU in Interpolom Svet pozdravlja napredek Interpola pri vzpostavljanju notranjih mehanizmov za oceno – pred objavo in razpošiljanjem rdečih tiralic – morebitnih kršitev statuta Interpola. Države članice, ki bodo pri teh prizadevanjih še naprej podpirale Interpol, pozdravljajo dejstvo, da je predstavnik Interpola na ravni delovne skupine Sveta poročal o teh prizadevanjih Interpola za preprečevanje zlorabe rdečih tiralic iz političnih razlogov ali zlorabe, ki privede do kršitev človekovih pravic, ter pozivajo k stalni in redni izmenjavi tozadevnih informacij med Interpolom in njegovimi „nacionalnimi centralnimi biroji“, da bi povečali ozaveščenost o ukrepih, ki jih države članice morajo sprejeti v sodelovanju z Interpolom. Svet bo Interpol še naprej podpiral pri spodbujanju obstoječih Interpolovih standardov in postopkov za kakovost podatkov ter za skladnost s temi standardi in postopki ter bo Interpol redno pozival, naj ga obvešča na ravni delovne skupine.

---

(1)  Uredba (EU) 2022/991 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2022 o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 v zvezi s sodelovanjem Europola z zasebnimi strankami, obdelavo osebnih podatkov s strani Europola v podporo preiskavam kaznivih dejanj ter vlogo Europola na področju raziskav in inovacij (UL L 169, 27.6.2022, str. 1).

(2)  Mnenje 1/15 z dne 26. julija 2017, Sporazum o PNR med EU in Kanado, ECLI:EU:C:2017:592, ter sodbi z dne 6. oktobra 2015, Schrems, C-362/14, ECLI:EU:C:2015:650, in z dne 16. julija 2020, Schrems II, C-311/18, ECLI:EU:C:2020:559.

(3)  Sklep Sveta (EU) 2021/1312 z dne 19. julija 2021 o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo kriminalistične policije (ICPO-INTERPOL).

(4)  Sklep Sveta (EU) 2021/1312 z dne 19. julija 2021 o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo kriminalistične policije (ICPO-INTERPOL).

(5)  Uredba (EU) 2022/991 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2022 o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 v zvezi s sodelovanjem Europola z zasebnimi strankami, obdelavo osebnih podatkov s strani Europola v podporo preiskavam kaznivih dejanj ter vlogo Europola na področju raziskav in inovacij (UL L 169, 27.6.2022, str. 1).

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/217 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/217

---

P9_TA(2022)0143

Izkrivljajoče tuje subvencije ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 4. maja 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 465/24)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Hkrati lahko podjetja prejemajo subvencije iz tretjih držav,
  ki zagotavljajo javna sredstva,
  ki se nato uporabijo na primer za financiranje gospodarskih dejavnosti na notranjem trgu v katerem koli gospodarskem sektorju, kot so sodelovanje na javnih razpisih ali prevzemi podjetij, vključno s tistimi, ki imajo strateška sredstva, kot so kritična infrastruktura in inovativne tehnologije. Za take subvencije trenutno ne veljajo pravila Unije o državni pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Hkrati lahko podjetja prejemajo subvencije iz tretjih držav,
  ki zagotavljajo javna sredstva,
  ki se nato uporabijo na primer za financiranje gospodarskih dejavnosti na notranjem trgu v katerem koli gospodarskem sektorju, kot so sodelovanje na javnih razpisih ali prevzemi podjetij, vključno s tistimi, ki imajo strateška sredstva, kot so kritična infrastruktura in inovativne tehnologije. Za take subvencije trenutno ne veljajo pravila Unije o državni pomoči.

| (2) | Hkrati lahko podjetja prejemajo subvencije iz tretjih držav, ki se nato uporabijo na primer za financiranje gospodarskih dejavnosti na notranjem trgu v katerem koli gospodarskem sektorju, kot so sodelovanje na javnih razpisih ali prevzemi podjetij, vključno s tistimi, ki imajo strateška sredstva, kot so kritična infrastruktura in inovativne tehnologije. Za take subvencije trenutno ne veljajo pravila Unije o državni pomoči.
  Podobni pomisleki veljajo za podjetja v državni lasti. |
| --- | --- |

(2)

Hkrati lahko podjetja prejemajo subvencije iz tretjih držav, ki se nato uporabijo na primer za financiranje gospodarskih dejavnosti na notranjem trgu v katerem koli gospodarskem sektorju, kot so sodelovanje na javnih razpisih ali prevzemi podjetij, vključno s tistimi, ki imajo strateška sredstva, kot so kritična infrastruktura in inovativne tehnologije. Za take subvencije trenutno ne veljajo pravila Unije o državni pomoči.
  Podobni pomisleki veljajo za podjetja v državni lasti.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Ta uredba bi sicer morala zajemati vse gospodarske sektorje, vendar bi morala Komisija posebno pozornost nameniti sektorjem, ki so strateškega pomena za Unijo, in kritičnim infrastrukturam, kot so tiste iz člena 4(1), točka (a), Uredbe (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Ta uredba bi sicer morala zajemati vse gospodarske sektorje, vendar bi morala Komisija posebno pozornost nameniti sektorjem, ki so strateškega pomena za Unijo, in kritičnim infrastrukturam, kot so tiste iz člena 4(1), točka (a), Uredbe (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Ta uredba bi morala biti skladna in usklajena z obstoječimi instrumenti, kot so Uredba Sveta (ES) št. 139/2004

   (1a)

  , Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1b)

  , Uredba (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1c)

  ali Uredba (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta

   (1d)

  . Pri uporabi različnih instrumentov bi morala Komisija posvetiti pozornost učinkoviti izmenjavi potrebnih informacij, da bi bil pristop celovit. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Ta uredba bi morala biti skladna in usklajena z obstoječimi instrumenti, kot so Uredba Sveta (ES) št. 139/2004

   (1a)

  , Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1b)

  , Uredba (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1c)

  ali Uredba (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta

   (1d)

  . Pri uporabi različnih instrumentov bi morala Komisija posvetiti pozornost učinkoviti izmenjavi potrebnih informacij, da bi bil pristop celovit.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Določiti bi bilo treba pravila in postopke za preiskovanje tujih subvencij, ki dejansko ali potencialno povzročajo izkrivljanja na notranjem trgu, in jih po potrebi odpraviti. Tuje subvencije bi lahko izkrivljale notranji trg, če podjetje, ki prejema tujo subvencijo, opravlja gospodarsko dejavnost v Uniji. Zato bi bilo treba s to uredbo določiti pravila za vsa podjetja, ki opravljajo gospodarsko dejavnost v Uniji. Glede na pomen gospodarskih dejavnosti, ki jih izvajajo MSP, in njihov prispevek k izpolnjevanju ključnih ciljev politike Unije je posebna pozornost namenjena učinku te uredbe nanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Določiti bi bilo treba pravila in postopke za preiskovanje tujih subvencij, ki dejansko ali potencialno povzročajo izkrivljanja na notranjem trgu, in jih po potrebi odpraviti. Tuje subvencije bi lahko izkrivljale notranji trg, če podjetje, ki prejema tujo subvencijo, opravlja gospodarsko dejavnost v Uniji. Zato bi bilo treba s to uredbo določiti pravila za vsa podjetja, ki opravljajo gospodarsko dejavnost v Uniji. Glede na pomen gospodarskih dejavnosti, ki jih izvajajo MSP, in njihov prispevek k izpolnjevanju ključnih ciljev politike Unije je posebna pozornost namenjena učinku te uredbe nanje.

| (6) | Določiti bi bilo treba pravila in postopke za preiskovanje tujih subvencij, ki dejansko ali potencialno povzročajo izkrivljanja na notranjem trgu, in jih po potrebi odpraviti. Tuje subvencije bi lahko izkrivljale notranji trg, če podjetje, ki prejema tujo subvencijo, opravlja gospodarsko dejavnost v Uniji.
  Pravilna uporaba in izvrševanje te uredbe bi morala prispevati k odpornosti notranjega trga na izkrivljanja, ki jih povzročajo tuje subvencije, in tako okrepiti odprto strateško neodvisnost Unije.
  Zato bi bilo treba s to uredbo določiti pravila za vsa podjetja, ki opravljajo gospodarsko dejavnost v Uniji. Glede na pomen gospodarskih dejavnosti, ki jih izvajajo MSP, in njihov prispevek k izpolnjevanju ključnih ciljev politike Unije je posebna pozornost namenjena učinku te uredbe nanje. |
| --- | --- |

(6)

Določiti bi bilo treba pravila in postopke za preiskovanje tujih subvencij, ki dejansko ali potencialno povzročajo izkrivljanja na notranjem trgu, in jih po potrebi odpraviti. Tuje subvencije bi lahko izkrivljale notranji trg, če podjetje, ki prejema tujo subvencijo, opravlja gospodarsko dejavnost v Uniji.
  Pravilna uporaba in izvrševanje te uredbe bi morala prispevati k odpornosti notranjega trga na izkrivljanja, ki jih povzročajo tuje subvencije, in tako okrepiti odprto strateško neodvisnost Unije.
  Zato bi bilo treba s to uredbo določiti pravila za vsa podjetja, ki opravljajo gospodarsko dejavnost v Uniji. Glede na pomen gospodarskih dejavnosti, ki jih izvajajo MSP, in njihov prispevek k izpolnjevanju ključnih ciljev politike Unije je posebna pozornost namenjena učinku te uredbe nanje.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Glede na to, da so ustrezni organi držav članic sestavni del uporabe te uredbe, bi morale države članice zagotoviti, da njihovi organi pri uporabi te uredbe sodelujejo in se učinkovito usklajujejo s Komisijo. V ta namen bi morala imeti Komisija možnost, da vzpostavi strukturirano sodelovanje za izmenjavo informacij in usklajevanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Glede na to, da so ustrezni organi držav članic sestavni del uporabe te uredbe, bi morale države članice zagotoviti, da njihovi organi pri uporabi te uredbe sodelujejo in se učinkovito usklajujejo s Komisijo. V ta namen bi morala imeti Komisija možnost, da vzpostavi strukturirano sodelovanje za izmenjavo informacij in usklajevanje.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Javni organi tretje države bi morali
  neposredno ali posredno zagotoviti finančni prispevek. Finančni prispevek se lahko dodeli prek javnih ali zasebnih subjektov. Ali javni subjekt zagotavlja finančni prispevek, bi bilo treba ugotoviti za vsak primer posebej ob ustreznem upoštevanju elementov, kot so značilnosti zadevnega subjekta ter pravno in gospodarsko okolje, ki prevladuje v državi, v kateri posluje subjekt, vključno z vlogo vlade v gospodarstvu. Finančni prispevki se lahko dodelijo tudi prek zasebnega subjekta, če je mogoče njegove ukrepe pripisati tretji državi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Javni organi tretje države bi morali
  neposredno ali posredno zagotoviti finančni prispevek. Finančni prispevek se lahko dodeli prek javnih ali zasebnih subjektov. Ali javni subjekt zagotavlja finančni prispevek, bi bilo treba ugotoviti za vsak primer posebej ob ustreznem upoštevanju elementov, kot so značilnosti zadevnega subjekta ter pravno in gospodarsko okolje, ki prevladuje v državi, v kateri posluje subjekt, vključno z vlogo vlade v gospodarstvu. Finančni prispevki se lahko dodelijo tudi prek zasebnega subjekta, če je mogoče njegove ukrepe pripisati tretji državi.

| (9) | Tretja država bi morala
  neposredno ali posredno zagotoviti finančni prispevek. Finančni prispevek se lahko dodeli prek javnih ali zasebnih subjektov. Ali javni subjekt zagotavlja finančni prispevek, bi bilo treba ugotoviti za vsak primer posebej ob ustreznem upoštevanju elementov, kot so značilnosti zadevnega subjekta ter pravno in gospodarsko okolje, ki prevladuje v 
  tretji
  državi, v kateri posluje subjekt, vključno z vlogo vlade v gospodarstvu
  te tretje države
  . Finančni prispevki se lahko dodelijo tudi prek zasebnega subjekta, če je mogoče njegove ukrepe pripisati tretji državi.
  Kot finančni prispevek bi bilo treba obravnavati tudi podporne ukrepe, ki so ekonomsko enakovredni finančnemu prispevku. Kot tak finančni prispevek bi lahko šteli položaj, ko ima upravičenec privilegiran dostop do svojega domačega trga, in sicer prek izključnih ali posebnih pravic ter selektivnih pravnih ali dejanskih izjem od pravil, ki se uporabljajo, ali enakovrednih ukrepov v skladu z nacionalno zakonodajo, za ponujanje blaga ali storitev v tretji državi ali ko ima zaradi prevladujočih pravnih in gospodarskih razmer prednost domačega zaprtega trga. To bi lahko privedlo do umetne konkurenčne prednosti, ki bi jo bilo mogoče izkoristiti na notranjem trgu, s tem pa bi se poglobil izkrivljajoči učinek subvencije. |
| --- | --- |

(9)

Tretja država bi morala
  neposredno ali posredno zagotoviti finančni prispevek. Finančni prispevek se lahko dodeli prek javnih ali zasebnih subjektov. Ali javni subjekt zagotavlja finančni prispevek, bi bilo treba ugotoviti za vsak primer posebej ob ustreznem upoštevanju elementov, kot so značilnosti zadevnega subjekta ter pravno in gospodarsko okolje, ki prevladuje v 
  tretji
  državi, v kateri posluje subjekt, vključno z vlogo vlade v gospodarstvu
  te tretje države
  . Finančni prispevki se lahko dodelijo tudi prek zasebnega subjekta, če je mogoče njegove ukrepe pripisati tretji državi.
  Kot finančni prispevek bi bilo treba obravnavati tudi podporne ukrepe, ki so ekonomsko enakovredni finančnemu prispevku. Kot tak finančni prispevek bi lahko šteli položaj, ko ima upravičenec privilegiran dostop do svojega domačega trga, in sicer prek izključnih ali posebnih pravic ter selektivnih pravnih ali dejanskih izjem od pravil, ki se uporabljajo, ali enakovrednih ukrepov v skladu z nacionalno zakonodajo, za ponujanje blaga ali storitev v tretji državi ali ko ima zaradi prevladujočih pravnih in gospodarskih razmer prednost domačega zaprtega trga. To bi lahko privedlo do umetne konkurenčne prednosti, ki bi jo bilo mogoče izkoristiti na notranjem trgu, s tem pa bi se poglobil izkrivljajoči učinek subvencije.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Tak finančni
  prispevek bi moral podjetju, ki opravlja gospodarsko dejavnost na notranjem trgu, koristiti. Finančni prispevek, ki koristi subjektu, ki opravlja negospodarske dejavnosti, ne pomeni tuje subvencije. Obstoj koristi bi bilo treba ugotoviti na podlagi primerjalnih referenčnih vrednosti, kot so naložbena praksa zasebnih vlagateljev, stopnje financiranja, ki jih je mogoče pridobiti na trgu, primerljiva davčna obravnava ali ustrezno nadomestilo za dano blago ali storitev. Če neposredno primerljive referenčne vrednosti niso na voljo, bi se lahko prilagodila obstoječa merila ali pa bi se lahko določila alternativne referenčne vrednosti na podlagi splošno sprejetih metod ocenjevanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Tak finančni
  prispevek bi moral podjetju, ki opravlja gospodarsko dejavnost na notranjem trgu, koristiti. Finančni prispevek, ki koristi subjektu, ki opravlja negospodarske dejavnosti, ne pomeni tuje subvencije. Obstoj koristi bi bilo treba ugotoviti na podlagi primerjalnih referenčnih vrednosti, kot so naložbena praksa zasebnih vlagateljev, stopnje financiranja, ki jih je mogoče pridobiti na trgu, primerljiva davčna obravnava ali ustrezno nadomestilo za dano blago ali storitev. Če neposredno primerljive referenčne vrednosti niso na voljo, bi se lahko prilagodila obstoječa merila ali pa bi se lahko določila alternativne referenčne vrednosti na podlagi splošno sprejetih metod ocenjevanja.

| (10) | Finančni
  prispevek bi moral podjetju, ki opravlja gospodarsko dejavnost na notranjem trgu, koristiti. Finančni prispevek, ki koristi subjektu, ki opravlja negospodarske dejavnosti, ne pomeni tuje subvencije. Obstoj koristi bi bilo treba ugotoviti na podlagi primerjalnih referenčnih vrednosti, kot so naložbena praksa zasebnih vlagateljev, stopnje financiranja, ki jih je mogoče pridobiti na trgu, primerljiva davčna obravnava ali ustrezno nadomestilo za dano blago ali storitev. Če neposredno primerljive referenčne vrednosti niso na voljo, bi se lahko prilagodila obstoječa merila ali pa bi se lahko določila alternativne referenčne vrednosti na podlagi splošno sprejetih metod ocenjevanja.
  Transferne cene lahko prinašajo ugodnost in se lahko štejejo za enakovredne finančnemu prispevku, če niso v skladu z običajnimi tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(10)

Finančni
  prispevek bi moral podjetju, ki opravlja gospodarsko dejavnost na notranjem trgu, koristiti. Finančni prispevek, ki koristi subjektu, ki opravlja negospodarske dejavnosti, ne pomeni tuje subvencije. Obstoj koristi bi bilo treba ugotoviti na podlagi primerjalnih referenčnih vrednosti, kot so naložbena praksa zasebnih vlagateljev, stopnje financiranja, ki jih je mogoče pridobiti na trgu, primerljiva davčna obravnava ali ustrezno nadomestilo za dano blago ali storitev. Če neposredno primerljive referenčne vrednosti niso na voljo, bi se lahko prilagodila obstoječa merila ali pa bi se lahko določila alternativne referenčne vrednosti na podlagi splošno sprejetih metod ocenjevanja.
  Transferne cene lahko prinašajo ugodnost in se lahko štejejo za enakovredne finančnemu prispevku, če niso v skladu z običajnimi tržnimi pogoji.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Tuja subvencija se šteje kot dodeljena od trenutka, ko je upravičenec upravičen do njenega prejema. Dejansko izplačilo subvencije ni nujni pogoj za njeno uvrstitev na področje uporabe te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Tuja subvencija se šteje kot dodeljena od trenutka, ko je upravičenec upravičen do njenega prejema. Dejansko izplačilo subvencije ni nujni pogoj za njeno uvrstitev na področje uporabe te uredbe.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Komisija bi lahko pri uporabi teh kazalnikov upoštevala različne elemente, kot je velikost subvencije v absolutnem smislu ali glede na velikost trga ali vrednost naložbe. Na primer, koncentracija, pri kateri tuja subvencija krije znaten del nakupne cene ciljnega podjetja, bi verjetno izkrivljajoča. Podobno bodo verjetno povzročile izkrivljanja tuje subvencije, ki krijejo znaten del ocenjene vrednosti naročila, ki bo oddano v postopku za oddajo javnega naročila. Če se tuja subvencija dodeli za stroške poslovanja, se zdi bolj verjetno, da bo povzročila izkrivljanje, kot če se dodeli za investicijske stroške. Za tuje subvencije za mala in srednja podjetja se lahko šteje, da bodo manj verjetno povzročile izkrivljanja kot tuje subvencije velikim podjetjem. Poleg tega je treba upoštevati značilnosti trga in zlasti konkurenčne pogoje na trgu, kot so ovire za vstop. Tuje subvencije, ki povzročajo presežne zmogljivosti z ohranjanjem negospodarskih sredstev ali s spodbujanjem naložb v povečanje zmogljivosti, ki sicer ne bi bile izvedene, bodo verjetno povzročile izkrivljanja. Za tujo subvencijo upravičencu, ki kaže nizko stopnjo dejavnosti na notranjem trgu, merjeno na primer v smislu prometa, ustvarjenega v Uniji, je manj verjetno, da bo povzročila izkrivljanja kot tuja subvencija upravičencu, ki ima višjo raven dejavnosti na notranjem trgu. Za tuje subvencije, ki ne presegajo
  5
   milijonov EUR, bi se praviloma moralo šteti, da verjetno ne bodo izkrivljale notranjega trga v smislu te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Komisija bi lahko pri uporabi teh kazalnikov upoštevala različne elemente, kot je velikost subvencije v absolutnem smislu ali glede na velikost trga ali vrednost naložbe. Na primer, koncentracija, pri kateri tuja subvencija krije znaten del nakupne cene ciljnega podjetja, bi verjetno izkrivljajoča. Podobno bodo verjetno povzročile izkrivljanja tuje subvencije, ki krijejo znaten del ocenjene vrednosti naročila, ki bo oddano v postopku za oddajo javnega naročila. Če se tuja subvencija dodeli za stroške poslovanja, se zdi bolj verjetno, da bo povzročila izkrivljanje, kot če se dodeli za investicijske stroške. Za tuje subvencije za mala in srednja podjetja se lahko šteje, da bodo manj verjetno povzročile izkrivljanja kot tuje subvencije velikim podjetjem. Poleg tega je treba upoštevati značilnosti trga in zlasti konkurenčne pogoje na trgu, kot so ovire za vstop. Tuje subvencije, ki povzročajo presežne zmogljivosti z ohranjanjem negospodarskih sredstev ali s spodbujanjem naložb v povečanje zmogljivosti, ki sicer ne bi bile izvedene, bodo verjetno povzročile izkrivljanja. Za tujo subvencijo upravičencu, ki kaže nizko stopnjo dejavnosti na notranjem trgu, merjeno na primer v smislu prometa, ustvarjenega v Uniji, je manj verjetno, da bo povzročila izkrivljanja kot tuja subvencija upravičencu, ki ima višjo raven dejavnosti na notranjem trgu. Za tuje subvencije, ki ne presegajo
  5
   milijonov EUR, bi se praviloma moralo šteti, da verjetno ne bodo izkrivljale notranjega trga v smislu te uredbe.

| (14) | Komisija bi lahko pri uporabi teh kazalnikov upoštevala različne elemente, kot je velikost subvencije v absolutnem smislu ali glede na velikost trga ali vrednost naložbe. Na primer, koncentracija, pri kateri tuja subvencija krije znaten del nakupne cene ciljnega podjetja, bi verjetno izkrivljajoča. Podobno bodo verjetno povzročile izkrivljanja tuje subvencije, ki krijejo znaten del ocenjene vrednosti naročila, ki bo oddano v postopku za oddajo javnega naročila. Če se tuja subvencija dodeli za stroške poslovanja, se zdi bolj verjetno, da bo povzročila izkrivljanje, kot če se dodeli za investicijske stroške. Za tuje subvencije za mala in srednja podjetja se lahko šteje, da bodo manj verjetno povzročile izkrivljanja kot tuje subvencije velikim podjetjem. Poleg tega je treba upoštevati značilnosti trga in zlasti konkurenčne pogoje na trgu, kot so ovire za vstop. Tuje subvencije, ki povzročajo presežne zmogljivosti z ohranjanjem negospodarskih sredstev ali s spodbujanjem naložb v povečanje zmogljivosti, ki sicer ne bi bile izvedene
  ali kupljene
  , bodo verjetno povzročile izkrivljanja. Za tujo subvencijo upravičencu, ki kaže nizko stopnjo dejavnosti na notranjem trgu, merjeno na primer v smislu prometa, ustvarjenega v Uniji, je manj verjetno, da bo povzročila izkrivljanja kot tuja subvencija upravičencu, ki ima višjo raven dejavnosti na notranjem trgu.
  Upošteva se lahko tudi razvoj gospodarske dejavnosti, da se Komisiji omogoči ukrepanje, kadar je raven dejavnosti podjetja majhna, vendar se pričakuje, da se bo močno povečala. Komisija bi morala imeti možnost, da v svoji oceni izkrivljanja preuči, ali ima tretja država vzpostavljen učinkovit sistem za nadzor subvencij, ki je vsaj enakovreden sistemu v Uniji in zaradi katerega bi subvencije, ki jih dodeli taka tretja država, manj verjetno izkrivljale notranji trg v smislu te uredbe. Komisija bi morala zato spodbujati tretje države, naj razvijejo takšne sisteme nadzora subvencij, tudi s sklepanjem in izvrševanjem dvostranskih sporazumov, ki vključujejo vsebinske določbe o enakih konkurenčnih pogojih, ter spodbujati tretje države, naj izpolnjujejo mednarodne obveznosti glede subvencij in se usklajujejo z Unijo pri pobudah za izboljšanje mednarodnih pravil


  o subvencijah in konkurenčni nevtralnosti, zlasti v okviru STO.
  Za tuje subvencije, ki ne presegajo
  4
   milijone EUR, bi se praviloma moralo šteti, da verjetno ne bodo izkrivljale notranjega trga v smislu te uredbe.
  Komisija bi morala pripraviti in objaviti smernice z dodatnimi podrobnostmi za ocenjevanje izkrivljajoče narave subvencije, da bi vsem tržnim udeležencem zagotovili pravno varnost. Smernice bi morale vsebovati tudi primere in tipične vzorce izkrivljajočih in neizkrivljajočih subvencij. |
| --- | --- |

(14)

Komisija bi lahko pri uporabi teh kazalnikov upoštevala različne elemente, kot je velikost subvencije v absolutnem smislu ali glede na velikost trga ali vrednost naložbe. Na primer, koncentracija, pri kateri tuja subvencija krije znaten del nakupne cene ciljnega podjetja, bi verjetno izkrivljajoča. Podobno bodo verjetno povzročile izkrivljanja tuje subvencije, ki krijejo znaten del ocenjene vrednosti naročila, ki bo oddano v postopku za oddajo javnega naročila. Če se tuja subvencija dodeli za stroške poslovanja, se zdi bolj verjetno, da bo povzročila izkrivljanje, kot če se dodeli za investicijske stroške. Za tuje subvencije za mala in srednja podjetja se lahko šteje, da bodo manj verjetno povzročile izkrivljanja kot tuje subvencije velikim podjetjem. Poleg tega je treba upoštevati značilnosti trga in zlasti konkurenčne pogoje na trgu, kot so ovire za vstop. Tuje subvencije, ki povzročajo presežne zmogljivosti z ohranjanjem negospodarskih sredstev ali s spodbujanjem naložb v povečanje zmogljivosti, ki sicer ne bi bile izvedene
  ali kupljene
  , bodo verjetno povzročile izkrivljanja. Za tujo subvencijo upravičencu, ki kaže nizko stopnjo dejavnosti na notranjem trgu, merjeno na primer v smislu prometa, ustvarjenega v Uniji, je manj verjetno, da bo povzročila izkrivljanja kot tuja subvencija upravičencu, ki ima višjo raven dejavnosti na notranjem trgu.
  Upošteva se lahko tudi razvoj gospodarske dejavnosti, da se Komisiji omogoči ukrepanje, kadar je raven dejavnosti podjetja majhna, vendar se pričakuje, da se bo močno povečala. Komisija bi morala imeti možnost, da v svoji oceni izkrivljanja preuči, ali ima tretja država vzpostavljen učinkovit sistem za nadzor subvencij, ki je vsaj enakovreden sistemu v Uniji in zaradi katerega bi subvencije, ki jih dodeli taka tretja država, manj verjetno izkrivljale notranji trg v smislu te uredbe. Komisija bi morala zato spodbujati tretje države, naj razvijejo takšne sisteme nadzora subvencij, tudi s sklepanjem in izvrševanjem dvostranskih sporazumov, ki vključujejo vsebinske določbe o enakih konkurenčnih pogojih, ter spodbujati tretje države, naj izpolnjujejo mednarodne obveznosti glede subvencij in se usklajujejo z Unijo pri pobudah za izboljšanje mednarodnih pravil


  o subvencijah in konkurenčni nevtralnosti, zlasti v okviru STO.
  Za tuje subvencije, ki ne presegajo
  4
   milijone EUR, bi se praviloma moralo šteti, da verjetno ne bodo izkrivljale notranjega trga v smislu te uredbe.
  Komisija bi morala pripraviti in objaviti smernice z dodatnimi podrobnostmi za ocenjevanje izkrivljajoče narave subvencije, da bi vsem tržnim udeležencem zagotovili pravno varnost. Smernice bi morale vsebovati tudi primere in tipične vzorce izkrivljajočih in neizkrivljajočih subvencij.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Komisija bi morala
  upoštevati
  pozitivne učinke tuje subvencije na razvoj zadevne subvencionirane gospodarske dejavnosti. Komisija bi morala te pozitivne in negativne učinke tuje subvencije pretehtati z vidika izkrivljanja na notranjem trgu, da bi po potrebi določila ustrezen izravnalni ukrep ali sprejela zaveze. Tehtanje lahko privede tudi do sklepa, da ni treba uvesti nobenih izravnalnih ukrepov. Za kategorije tujih subvencij, za katere se šteje, da bodo najverjetneje izkrivljale notranji trg, je manj verjetno, da bodo imele več pozitivnih kot negativnih učinkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Komisija bi morala
  upoštevati
  pozitivne učinke tuje subvencije na razvoj zadevne subvencionirane gospodarske dejavnosti. Komisija bi morala te pozitivne in negativne učinke tuje subvencije pretehtati z vidika izkrivljanja na notranjem trgu, da bi po potrebi določila ustrezen izravnalni ukrep ali sprejela zaveze. Tehtanje lahko privede tudi do sklepa, da ni treba uvesti nobenih izravnalnih ukrepov. Za kategorije tujih subvencij, za katere se šteje, da bodo najverjetneje izkrivljale notranji trg, je manj verjetno, da bodo imele več pozitivnih kot negativnih učinkov.

| (16) | Komisija bi morala
  imeti možnost, da upošteva
  pozitivne učinke tuje subvencije na razvoj zadevne subvencionirane gospodarske dejavnosti
  na notranjem trgu in njen prispevek k doseganju ciljev javne politike, tudi socialnih in okoljskih ciljev
  . Komisija bi morala te pozitivne in negativne učinke tuje subvencije pretehtati z vidika izkrivljanja na notranjem trgu, da bi po potrebi določila ustrezen izravnalni ukrep ali sprejela zaveze.
  Pri tehtanju bi bilo treba upoštevati kratkoročne in dolgoročne učinke ter slediti splošnemu cilju odpravljanja izkrivljanj, ki jih povzročajo tuje subvencije. Komisija bi morala v svoji analizi upoštevati splošna načela, ki se uporabljajo pri ocenjevanju združljivosti državne pomoči z enotnim trgom.
  Tehtanje lahko privede tudi do sklepa, da ni treba uvesti nobenih izravnalnih ukrepov. Za kategorije tujih subvencij, za katere se šteje, da bodo najverjetneje izkrivljale notranji trg, je manj verjetno, da bodo imele več pozitivnih kot negativnih učinkov.
  Komisija bi morala tudi upoštevati pozitivne učinke subvencij, dodeljenih za odpravo resnih motenj v gospodarstvu na nacionalni ali svetovni ravni, kot so tiste, ki jih je povzročila svetovna zdravstvena kriza. Komisija bi morala oblikovati smernice o uporabi testa tehtanja, vključno z merili, ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

(16)

Komisija bi morala
  imeti možnost, da upošteva
  pozitivne učinke tuje subvencije na razvoj zadevne subvencionirane gospodarske dejavnosti
  na notranjem trgu in njen prispevek k doseganju ciljev javne politike, tudi socialnih in okoljskih ciljev
  . Komisija bi morala te pozitivne in negativne učinke tuje subvencije pretehtati z vidika izkrivljanja na notranjem trgu, da bi po potrebi določila ustrezen izravnalni ukrep ali sprejela zaveze.
  Pri tehtanju bi bilo treba upoštevati kratkoročne in dolgoročne učinke ter slediti splošnemu cilju odpravljanja izkrivljanj, ki jih povzročajo tuje subvencije. Komisija bi morala v svoji analizi upoštevati splošna načela, ki se uporabljajo pri ocenjevanju združljivosti državne pomoči z enotnim trgom.
  Tehtanje lahko privede tudi do sklepa, da ni treba uvesti nobenih izravnalnih ukrepov. Za kategorije tujih subvencij, za katere se šteje, da bodo najverjetneje izkrivljale notranji trg, je manj verjetno, da bodo imele več pozitivnih kot negativnih učinkov.
  Komisija bi morala tudi upoštevati pozitivne učinke subvencij, dodeljenih za odpravo resnih motenj v gospodarstvu na nacionalni ali svetovni ravni, kot so tiste, ki jih je povzročila svetovna zdravstvena kriza. Komisija bi morala oblikovati smernice o uporabi testa tehtanja, vključno z merili, ki se uporabljajo.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | Podjetje, ki je predmet preiskave, bi lahko ponudilo oziroma Komisija bi lahko od zadevnih podjetij zahtevala, da Komisijo za ustrezno obdobje obvesti oziroma obvestijo o svojem sodelovanju v prihodnjih postopkih za oddajo javnega naročila v Uniji. Predložitev take priglasitve ali odgovor ali odsotnost odgovora Komisije ni podlaga za legitimna pričakovanja podjetja, da Komisija pozneje ne bo začela preiskave morebitnih tujih subvencij podjetju, ki sodeluje v postopku za oddajo javnega naročila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

Podjetje, ki je predmet preiskave, bi lahko ponudilo oziroma Komisija bi lahko od zadevnih podjetij zahtevala, da Komisijo za ustrezno obdobje obvesti oziroma obvestijo o svojem sodelovanju v prihodnjih postopkih za oddajo javnega naročila v Uniji. Predložitev take priglasitve ali odgovor ali odsotnost odgovora Komisije ni podlaga za legitimna pričakovanja podjetja, da Komisija pozneje ne bo začela preiskave morebitnih tujih subvencij podjetju, ki sodeluje v postopku za oddajo javnega naročila.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Komisija bi morala biti pooblaščena, da na lastno pobudo preuči vse informacije o tujih subvencijah. V ta namen je treba vzpostaviti postopek, sestavljen iz dveh korakov, in sicer predhodnega pregleda in poglobljene preiskave. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Komisija bi morala biti pooblaščena, da na lastno pobudo preuči vse informacije o tujih subvencijah. V ta namen je treba vzpostaviti postopek, sestavljen iz dveh korakov, in sicer predhodnega pregleda in poglobljene preiskave.

| (21) | Komisija bi morala biti pooblaščena, da na lastno pobudo preuči vse informacije o tujih subvencijah. V ta namen je treba vzpostaviti postopek, sestavljen iz dveh korakov, in sicer predhodnega pregleda in poglobljene preiskave.
  Komisija bi morala objaviti smernice o merilih za začetek takega postopka. Komisija bi morala imeti možnost, da ukrepa v zvezi z informacijami iz katerega koli vira, vključno z državami članicami in podjetji ali socialnimi partnerji na ravni EU. Komisija bi morala v ta namen vzpostaviti kontaktno točko. |
| --- | --- |

(21)

Komisija bi morala biti pooblaščena, da na lastno pobudo preuči vse informacije o tujih subvencijah. V ta namen je treba vzpostaviti postopek, sestavljen iz dveh korakov, in sicer predhodnega pregleda in poglobljene preiskave.
  Komisija bi morala objaviti smernice o merilih za začetek takega postopka. Komisija bi morala imeti možnost, da ukrepa v zvezi z informacijami iz katerega koli vira, vključno z državami članicami in podjetji ali socialnimi partnerji na ravni EU. Komisija bi morala v ta namen vzpostaviti kontaktno točko.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Komisiji bi bilo treba podeliti
  ustrezna
  preiskovalna pooblastila za zbiranje vseh potrebnih informacij. Zato bi morala biti pooblaščena, da med celotnim postopkom zahteva informacije od katerega koli podjetja ali podjetniškega združenja. Poleg tega bi morala biti Komisija pooblaščena za nalaganje glob in periodičnih denarnih kazni za nepravočasno predložitev zahtevanih informacij ali za predložitev nepopolnih, nepravilnih ali zavajajočih informacij. Komisija bi lahko vprašanja naslovila tudi na države članice ali tretje države. Poleg tega bi morala biti Komisija pooblaščena za izvajanje obiskov za ugotavljanje dejstev v prostorih podjetja v Uniji ali, če se s tem
  strinjata zadevno podjetje in
  zadevna tretja država, v prostorih podjetja v tretji državi. Komisija bi morala biti pooblaščena tudi za sprejemanje sklepov na podlagi razpoložljivih dejstev, če zadevno podjetje ne sodeluje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Komisiji bi bilo treba podeliti
  ustrezna
  preiskovalna pooblastila za zbiranje vseh potrebnih informacij. Zato bi morala biti pooblaščena, da med celotnim postopkom zahteva informacije od katerega koli podjetja ali podjetniškega združenja. Poleg tega bi morala biti Komisija pooblaščena za nalaganje glob in periodičnih denarnih kazni za nepravočasno predložitev zahtevanih informacij ali za predložitev nepopolnih, nepravilnih ali zavajajočih informacij. Komisija bi lahko vprašanja naslovila tudi na države članice ali tretje države. Poleg tega bi morala biti Komisija pooblaščena za izvajanje obiskov za ugotavljanje dejstev v prostorih podjetja v Uniji ali, če se s tem
  strinjata zadevno podjetje in
  zadevna tretja država, v prostorih podjetja v tretji državi. Komisija bi morala biti pooblaščena tudi za sprejemanje sklepov na podlagi razpoložljivih dejstev, če zadevno podjetje ne sodeluje.

| (22) | Komisiji bi bilo treba podeliti
  primerna
  preiskovalna pooblastila
  in vire
  za zbiranje vseh potrebnih informacij. Zato bi morala biti pooblaščena, da med celotnim postopkom zahteva informacije od katerega koli podjetja ali podjetniškega združenja. Poleg tega bi morala biti Komisija pooblaščena za nalaganje glob in periodičnih denarnih kazni za nepravočasno predložitev zahtevanih informacij ali za predložitev nepopolnih, nepravilnih ali zavajajočih informacij.
  Da bi bila ta uredba bolj odvračilna, bi morala obstajati možnost, da se po potrebi hkrati uporabijo izravnalni ukrepi, zaveze, globe in periodične denarne kazni.
  Komisija bi lahko vprašanja naslovila tudi na države članice ali tretje države. Poleg tega bi morala biti Komisija pooblaščena za izvajanje obiskov za ugotavljanje dejstev v prostorih podjetja v Uniji ali, če se s tem
  strinja
  zadevna tretja država, v prostorih podjetja v tretji državi. Komisija bi morala biti pooblaščena tudi za sprejemanje sklepov na podlagi razpoložljivih dejstev, če zadevno podjetje ne sodeluje. |
| --- | --- |

(22)

Komisiji bi bilo treba podeliti
  primerna
  preiskovalna pooblastila
  in vire
  za zbiranje vseh potrebnih informacij. Zato bi morala biti pooblaščena, da med celotnim postopkom zahteva informacije od katerega koli podjetja ali podjetniškega združenja. Poleg tega bi morala biti Komisija pooblaščena za nalaganje glob in periodičnih denarnih kazni za nepravočasno predložitev zahtevanih informacij ali za predložitev nepopolnih, nepravilnih ali zavajajočih informacij.
  Da bi bila ta uredba bolj odvračilna, bi morala obstajati možnost, da se po potrebi hkrati uporabijo izravnalni ukrepi, zaveze, globe in periodične denarne kazni.
  Komisija bi lahko vprašanja naslovila tudi na države članice ali tretje države. Poleg tega bi morala biti Komisija pooblaščena za izvajanje obiskov za ugotavljanje dejstev v prostorih podjetja v Uniji ali, če se s tem
  strinja
  zadevna tretja država, v prostorih podjetja v tretji državi. Komisija bi morala biti pooblaščena tudi za sprejemanje sklepov na podlagi razpoložljivih dejstev, če zadevno podjetje ne sodeluje.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Komisija bi morala imeti na voljo ustrezne instrumente za zagotovitev učinkovitosti zavez in izravnalnih ukrepov. Če zadevno podjetje ne ravna v skladu s sklepom o zavezah, sklepom o uvedbi izravnalnih ukrepov ali sklepom o odreditvi začasnih ukrepov, bi morala biti Komisija pooblaščena za naložitev glob in periodičnih denarnih kazni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Komisija bi morala imeti na voljo ustrezne instrumente za zagotovitev učinkovitosti zavez in izravnalnih ukrepov. Če zadevno podjetje ne ravna v skladu s sklepom o zavezah, sklepom o uvedbi izravnalnih ukrepov ali sklepom o odreditvi začasnih ukrepov, bi morala biti Komisija pooblaščena za naložitev glob in periodičnih denarnih kazni.

| (26) | Komisija bi morala imeti na voljo ustrezne instrumente za zagotovitev učinkovitosti zavez in izravnalnih ukrepov. Če zadevno podjetje ne ravna v skladu s sklepom o zavezah, sklepom o uvedbi izravnalnih ukrepov ali sklepom o odreditvi začasnih ukrepov, bi morala biti Komisija pooblaščena za naložitev glob in periodičnih denarnih kazni
  , ki bodo dovolj odvračilne
  .
  Komisija bi morala pri nalaganju takih glob in periodičnih denarnih kazni upoštevati primere ponavljajočega se neizpolnjevanja. Komisija bi morala pregledati učinkovitost ukrepov. |
| --- | --- |

(26)

Komisija bi morala imeti na voljo ustrezne instrumente za zagotovitev učinkovitosti zavez in izravnalnih ukrepov. Če zadevno podjetje ne ravna v skladu s sklepom o zavezah, sklepom o uvedbi izravnalnih ukrepov ali sklepom o odreditvi začasnih ukrepov, bi morala biti Komisija pooblaščena za naložitev glob in periodičnih denarnih kazni
  , ki bodo dovolj odvračilne
  .
  Komisija bi morala pri nalaganju takih glob in periodičnih denarnih kazni upoštevati primere ponavljajočega se neizpolnjevanja. Komisija bi morala pregledati učinkovitost ukrepov.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Če pragovi za priglasitev niso doseženi, bi
  lahko
  Komisija
  zahtevala
  priglasitev potencialno subvencioniranih koncentracij, ki še niso bile izvedene, ali priglasitev potencialno subvencioniranih ponudb pred oddajo javnega naročila, če meni, da bi bila koncentracija ali ponudba glede na vpliv v Uniji upravičena do predhodnega pregleda. Komisija bi morala imeti tudi možnost, da na lastno pobudo opravi pregled že izvedenih koncentracij ali oddanih javnih naročil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

Če pragovi za priglasitev niso doseženi, bi
  lahko
  Komisija
  zahtevala
  priglasitev potencialno subvencioniranih koncentracij, ki še niso bile izvedene, ali priglasitev potencialno subvencioniranih ponudb pred oddajo javnega naročila, če meni, da bi bila koncentracija ali ponudba glede na vpliv v Uniji upravičena do predhodnega pregleda. Komisija bi morala imeti tudi možnost, da na lastno pobudo opravi pregled že izvedenih koncentracij ali oddanih javnih naročil.

| (31) | Če pragovi za priglasitev niso doseženi, bi
  morala
  Komisija
  zahtevati
  priglasitev potencialno subvencioniranih koncentracij, ki še niso bile izvedene, ali priglasitev potencialno subvencioniranih ponudb pred oddajo javnega naročila, če meni, da bi bila koncentracija ali ponudba glede na vpliv v Uniji upravičena do predhodnega pregleda. Komisija bi morala imeti tudi možnost, da na lastno pobudo opravi pregled že izvedenih koncentracij ali oddanih javnih naročil. |
| --- | --- |

(31)

Če pragovi za priglasitev niso doseženi, bi
  morala
  Komisija
  zahtevati
  priglasitev potencialno subvencioniranih koncentracij, ki še niso bile izvedene, ali priglasitev potencialno subvencioniranih ponudb pred oddajo javnega naročila, če meni, da bi bila koncentracija ali ponudba glede na vpliv v Uniji upravičena do predhodnega pregleda. Komisija bi morala imeti tudi možnost, da na lastno pobudo opravi pregled že izvedenih koncentracij ali oddanih javnih naročil.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (32a) | Zadevna podjetja bi morala imeti v okviru mehanizma predhodnega pregleda za koncentracije možnost, da zahtevajo posvetovanja pred priglasitvijo s Komisijo na podlagi dobre vere, z izključnim namenom, da prejmejo navodila o tem, ali so doseženi formalni pragovi za priglasitev ali ne. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32a)

Zadevna podjetja bi morala imeti v okviru mehanizma predhodnega pregleda za koncentracije možnost, da zahtevajo posvetovanja pred priglasitvijo s Komisijo na podlagi dobre vere, z izključnim namenom, da prejmejo navodila o tem, ali so doseženi formalni pragovi za priglasitev ali ne.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (35) | Zagotoviti bi bilo treba, da se v zvezi z vsemi podjetji, vključenimi v postopek za oddajo javnega naročila, ne glede na preiskave, ki se začnejo in so v teku v skladu s to uredbo, spoštujejo načela, ki urejajo javna naročila, zlasti načela sorazmernosti, nediskriminacije, enakega obravnavanja in preglednosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(35)

Zagotoviti bi bilo treba, da se v zvezi z vsemi podjetji, vključenimi v postopek za oddajo javnega naročila, ne glede na preiskave, ki se začnejo in so v teku v skladu s to uredbo, spoštujejo načela, ki urejajo javna naročila, zlasti načela sorazmernosti, nediskriminacije, enakega obravnavanja in preglednosti.

| (35) | Zagotoviti bi bilo treba, da se v zvezi z vsemi podjetji, vključenimi v postopek za oddajo javnega naročila, ne glede na preiskave, ki se začnejo in so v teku v skladu s to uredbo, spoštujejo načela, ki urejajo javna naročila, zlasti načela sorazmernosti, nediskriminacije, enakega obravnavanja in preglednosti.
  Ta uredba ne posega v direktive 2014/23/EU, 2014/24/EU in 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z veljavnimi obveznostmi na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava. |
| --- | --- |

(35)

Zagotoviti bi bilo treba, da se v zvezi z vsemi podjetji, vključenimi v postopek za oddajo javnega naročila, ne glede na preiskave, ki se začnejo in so v teku v skladu s to uredbo, spoštujejo načela, ki urejajo javna naročila, zlasti načela sorazmernosti, nediskriminacije, enakega obravnavanja in preglednosti.
  Ta uredba ne posega v direktive 2014/23/EU, 2014/24/EU in 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z veljavnimi obveznostmi na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (36) | Za tuje subvencije, ki podjetju omogočajo oddajo neupravičeno ugodne ponudbe v zvezi z zadevnimi gradnjami, blagom ali storitvami, bi se moralo šteti, da dejansko ali potencialno povzročajo izkrivljanje v postopku za oddajo javnega naročila. Navedena izkrivljanja bi bilo zato treba oceniti na podlagi neizčrpnega sklopa kazalnikov, opisanih v uvodnih izjavah 13 in 14, ter pojma neupravičeno ugodne ponudbe. Kazalniki bi morali omogočiti, da se ugotovi, kako tuja subvencija izkrivlja konkurenco z izboljšanjem konkurenčnega položaja podjetja in s tem, da mu omogoči predložitev neupravičeno ugodne ponudbe. Podjetjem bi bilo treba omogočiti, da dokažejo, da ponudba ni neupravičeno ugodna, vključno z navedbo elementov iz člena 69(2) Direktive 2014/24/EU. Prepoved oddaje naročila bi se morala uporabiti le, če ugodne narave ponudbe, ki ji koristijo tuje subvencije, ni mogoče upravičiti, če bi bilo javno naročilo oddano in podjetje, ki je predložilo ponudbo, ni ponudilo zavez, ki bi se štele za ustrezne in zadostne, da se izkrivljanje v celoti in učinkovito odpravi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36)

Za tuje subvencije, ki podjetju omogočajo oddajo neupravičeno ugodne ponudbe v zvezi z zadevnimi gradnjami, blagom ali storitvami, bi se moralo šteti, da dejansko ali potencialno povzročajo izkrivljanje v postopku za oddajo javnega naročila. Navedena izkrivljanja bi bilo zato treba oceniti na podlagi neizčrpnega sklopa kazalnikov, opisanih v uvodnih izjavah 13 in 14, ter pojma neupravičeno ugodne ponudbe. Kazalniki bi morali omogočiti, da se ugotovi, kako tuja subvencija izkrivlja konkurenco z izboljšanjem konkurenčnega položaja podjetja in s tem, da mu omogoči predložitev neupravičeno ugodne ponudbe. Podjetjem bi bilo treba omogočiti, da dokažejo, da ponudba ni neupravičeno ugodna, vključno z navedbo elementov iz člena 69(2) Direktive 2014/24/EU. Prepoved oddaje naročila bi se morala uporabiti le, če ugodne narave ponudbe, ki ji koristijo tuje subvencije, ni mogoče upravičiti, če bi bilo javno naročilo oddano in podjetje, ki je predložilo ponudbo, ni ponudilo zavez, ki bi se štele za ustrezne in zadostne, da se izkrivljanje v celoti in učinkovito odpravi.

| (36) | Za tuje subvencije, ki podjetju omogočajo oddajo neupravičeno ugodne ponudbe v zvezi z zadevnimi gradnjami, blagom ali storitvami, bi se moralo šteti, da dejansko ali potencialno povzročajo izkrivljanje v postopku za oddajo javnega naročila. Navedena izkrivljanja bi bilo zato treba oceniti na podlagi neizčrpnega sklopa kazalnikov, opisanih v uvodnih izjavah 13 in 14, ter pojma neupravičeno ugodne ponudbe. Kazalniki bi morali omogočiti, da se ugotovi, kako tuja subvencija izkrivlja konkurenco z izboljšanjem konkurenčnega položaja podjetja in s tem, da mu omogoči predložitev neupravičeno ugodne ponudbe. Podjetjem bi bilo treba omogočiti, da dokažejo, da ponudba ni neupravičeno ugodna, vključno z navedbo elementov iz člena 69(2) Direktive 2014/24/EU. Prepoved oddaje naročila bi se morala uporabiti le, če ugodne narave ponudbe, ki ji koristijo tuje subvencije, ni mogoče upravičiti, če bi bilo javno naročilo oddano in podjetje, ki je predložilo ponudbo, ni ponudilo zavez, ki bi se štele za ustrezne in zadostne, da se izkrivljanje v celoti in učinkovito odpravi.
  Sprejetje sklepa o prepovedi oddaje naročila pomeni izključitev zadevnega podjetja iz sodelovanja v postopku za oddajo javnega naročila. |
| --- | --- |

(36)

Za tuje subvencije, ki podjetju omogočajo oddajo neupravičeno ugodne ponudbe v zvezi z zadevnimi gradnjami, blagom ali storitvami, bi se moralo šteti, da dejansko ali potencialno povzročajo izkrivljanje v postopku za oddajo javnega naročila. Navedena izkrivljanja bi bilo zato treba oceniti na podlagi neizčrpnega sklopa kazalnikov, opisanih v uvodnih izjavah 13 in 14, ter pojma neupravičeno ugodne ponudbe. Kazalniki bi morali omogočiti, da se ugotovi, kako tuja subvencija izkrivlja konkurenco z izboljšanjem konkurenčnega položaja podjetja in s tem, da mu omogoči predložitev neupravičeno ugodne ponudbe. Podjetjem bi bilo treba omogočiti, da dokažejo, da ponudba ni neupravičeno ugodna, vključno z navedbo elementov iz člena 69(2) Direktive 2014/24/EU. Prepoved oddaje naročila bi se morala uporabiti le, če ugodne narave ponudbe, ki ji koristijo tuje subvencije, ni mogoče upravičiti, če bi bilo javno naročilo oddano in podjetje, ki je predložilo ponudbo, ni ponudilo zavez, ki bi se štele za ustrezne in zadostne, da se izkrivljanje v celoti in učinkovito odpravi.
  Sprejetje sklepa o prepovedi oddaje naročila pomeni izključitev zadevnega podjetja iz sodelovanja v postopku za oddajo javnega naročila.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (37) | Ob upoštevanju narave mehanizma predhodnega pregleda za koncentracije in oddajo javnih naročil ter potrebe po pravni varnosti v zvezi s temi specifičnimi transakcijami Komisija na lastno pobudo ne more ponovno pregledati koncentracije ali razpisa za oddajo javnega naročila, priglašenega in ocenjenega v skladu z ustreznimi postopki. Finančni prispevki, o katerih je bila Komisija obveščena prek postopka priglasitve, pa so lahko pomembni tudi zunaj postopka koncentracije ali za oddajo javnega naročila. Komisija bi morala imeti za namene zbiranja informacij o tujih subvencijah možnost začeti preiskave v zvezi s posameznimi gospodarskimi sektorji, posebnimi vrstami gospodarske dejavnosti ali uporabo posebnih tujih subvencijskih instrumentov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37)

Ob upoštevanju narave mehanizma predhodnega pregleda za koncentracije in oddajo javnih naročil ter potrebe po pravni varnosti v zvezi s temi specifičnimi transakcijami Komisija na lastno pobudo ne more ponovno pregledati koncentracije ali razpisa za oddajo javnega naročila, priglašenega in ocenjenega v skladu z ustreznimi postopki. Finančni prispevki, o katerih je bila Komisija obveščena prek postopka priglasitve, pa so lahko pomembni tudi zunaj postopka koncentracije ali za oddajo javnega naročila. Komisija bi morala imeti za namene zbiranja informacij o tujih subvencijah možnost začeti preiskave v zvezi s posameznimi gospodarskimi sektorji, posebnimi vrstami gospodarske dejavnosti ali uporabo posebnih tujih subvencijskih instrumentov.

| (37) | Ob upoštevanju narave mehanizma predhodnega pregleda za koncentracije in oddajo javnih naročil ter potrebe po pravni varnosti v zvezi s temi specifičnimi transakcijami Komisija na lastno pobudo ne more ponovno pregledati koncentracije ali razpisa za oddajo javnega naročila, priglašenega in ocenjenega v skladu z ustreznimi postopki. Finančni prispevki, o katerih je bila Komisija obveščena prek postopka priglasitve, pa so lahko pomembni tudi zunaj postopka koncentracije ali za oddajo javnega naročila. Komisija bi morala imeti za namene zbiranja informacij o tujih subvencijah možnost začeti preiskave v zvezi s posameznimi gospodarskimi sektorji, posebnimi vrstami gospodarske dejavnosti ali uporabo posebnih tujih subvencijskih instrumentov.
  Komisija bi morala imeti možnost, da uporabi informacije, pridobljene v teh preiskavah trga, da bi pregledala nekatere transakcije v okviru postopkov iz te uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Ob upoštevanju narave mehanizma predhodnega pregleda za koncentracije in oddajo javnih naročil ter potrebe po pravni varnosti v zvezi s temi specifičnimi transakcijami Komisija na lastno pobudo ne more ponovno pregledati koncentracije ali razpisa za oddajo javnega naročila, priglašenega in ocenjenega v skladu z ustreznimi postopki. Finančni prispevki, o katerih je bila Komisija obveščena prek postopka priglasitve, pa so lahko pomembni tudi zunaj postopka koncentracije ali za oddajo javnega naročila. Komisija bi morala imeti za namene zbiranja informacij o tujih subvencijah možnost začeti preiskave v zvezi s posameznimi gospodarskimi sektorji, posebnimi vrstami gospodarske dejavnosti ali uporabo posebnih tujih subvencijskih instrumentov.
  Komisija bi morala imeti možnost, da uporabi informacije, pridobljene v teh preiskavah trga, da bi pregledala nekatere transakcije v okviru postopkov iz te uredbe.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 43

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (43) | Unija bi morala to uredbo izvajati v skladu s pravom Unije in Sporazumom STO ter z zavezami, ki jih je sprejela v okviru drugih trgovinskih in naložbenih sporazumov, katerih pogodbenice so Unija ali države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(43)

Unija bi morala to uredbo izvajati v skladu s pravom Unije in Sporazumom STO ter z zavezami, ki jih je sprejela v okviru drugih trgovinskih in naložbenih sporazumov, katerih pogodbenice so Unija ali države članice.

| (43) | Unija bi morala to uredbo izvajati v skladu s pravom Unije in Sporazumom STO ter z zavezami, ki jih je sprejela v okviru drugih trgovinskih in naložbenih sporazumov, katerih pogodbenice so Unija ali države članice.
  Uredba ne bi smela posegati v oblikovanje večstranskih pravil o obravnavi izkrivljajočih subvencij. |
| --- | --- |

(43)

Unija bi morala to uredbo izvajati v skladu s pravom Unije in Sporazumom STO ter z zavezami, ki jih je sprejela v okviru drugih trgovinskih in naložbenih sporazumov, katerih pogodbenice so Unija ali države članice.
  Uredba ne bi smela posegati v oblikovanje večstranskih pravil o obravnavi izkrivljajočih subvencij.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 43 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (43a) | Da bi spodbudili oblikovanje večstranskih pravil za obravnavanje izkrivljajočih subvencij in njihovih temeljnih vzrokov, je treba vzpostaviti dialog s tretjimi državami. Kadar Komisija odkrije ali domneva obstoj izkrivljajočih tujih sistemskih subvencij, bi morala imeti možnost vzpostaviti dialog z zadevno tretjo državo, da bi preučili možnosti, katerih cilj je doseči odpravo ali spremembo izkrivljajočih subvencij, in tako odpraviti njihove učinke izkrivljanja na notranjem trgu. Kadar dvostranski sporazum med Unijo in tretjo državo določa posvetovalni mehanizem, ki zajema izkrivljajoče tuje sistemske subvencije, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, bi bilo treba ta mehanizem uporabiti za spodbujanje dialoga s tretjimi državami. Komisija bi si tudi morala prizadevati, da doseže odpravo ali spremembo izkrivljajočih tujih subvencij s tem, da zadevo izpostavi na vseh zadevnih mednarodnih forumih ali s sodelovanjem z vsemi ostalimi tretjimi državami, na katere vplivajo iste izkrivljajoče sistemske subvencije, oziroma z vsemi zainteresiranimi državami. Ta dialog Komisiji ne bi smel preprečevati, da začne ali nadaljuje preiskave v skladu s to uredbo, niti ne bi smel biti alternativa izravnalnim ukrepom. Komisija bi morala nemudoma obvestiti Evropski parlament in Svet o zadevnih spremembah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(43a)

Da bi spodbudili oblikovanje večstranskih pravil za obravnavanje izkrivljajočih subvencij in njihovih temeljnih vzrokov, je treba vzpostaviti dialog s tretjimi državami. Kadar Komisija odkrije ali domneva obstoj izkrivljajočih tujih sistemskih subvencij, bi morala imeti možnost vzpostaviti dialog z zadevno tretjo državo, da bi preučili možnosti, katerih cilj je doseči odpravo ali spremembo izkrivljajočih subvencij, in tako odpraviti njihove učinke izkrivljanja na notranjem trgu. Kadar dvostranski sporazum med Unijo in tretjo državo določa posvetovalni mehanizem, ki zajema izkrivljajoče tuje sistemske subvencije, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, bi bilo treba ta mehanizem uporabiti za spodbujanje dialoga s tretjimi državami. Komisija bi si tudi morala prizadevati, da doseže odpravo ali spremembo izkrivljajočih tujih subvencij s tem, da zadevo izpostavi na vseh zadevnih mednarodnih forumih ali s sodelovanjem z vsemi ostalimi tretjimi državami, na katere vplivajo iste izkrivljajoče sistemske subvencije, oziroma z vsemi zainteresiranimi državami. Ta dialog Komisiji ne bi smel preprečevati, da začne ali nadaljuje preiskave v skladu s to uredbo, niti ne bi smel biti alternativa izravnalnim ukrepom. Komisija bi morala nemudoma obvestiti Evropski parlament in Svet o zadevnih spremembah.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 47

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (47) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila
  v skladu s členom 291 Pogodbe
  . Ta pooblastila bi bilo treba uporabiti za določitev oblike in vsebine priglasitev koncentracij ter finančnih prispevkov v okviru postopkov za oddajo javnega naročila, podrobnosti o razkritju, oblike in vsebine zahtev po preglednosti, izračun rokov, pogojev in rokov za zaveze ter podrobnih pravilih o postopkovnih korakih v zvezi s preiskavami na področju postopkov za oddajo javnega naročila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(47)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila
  v skladu s členom 291 Pogodbe
  . Ta pooblastila bi bilo treba uporabiti za določitev oblike in vsebine priglasitev koncentracij ter finančnih prispevkov v okviru postopkov za oddajo javnega naročila, podrobnosti o razkritju, oblike in vsebine zahtev po preglednosti, izračun rokov, pogojev in rokov za zaveze ter podrobnih pravilih o postopkovnih korakih v zvezi s preiskavami na področju postopkov za oddajo javnega naročila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011.

| (47) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba uporabiti za določitev oblike in vsebine priglasitev koncentracij ter finančnih prispevkov v okviru postopkov za oddajo javnega naročila, podrobnosti o razkritju, oblike in vsebine zahtev po preglednosti, izračun rokov, pogojev in rokov za zaveze ter podrobnih pravilih o postopkovnih korakih v zvezi s preiskavami na področju postopkov za oddajo javnega naročila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011.
  Komisija bi morala najpozneje eno leto po začetku veljavnosti te uredbe prvič izvesti ta pooblastila. |
| --- | --- |

(47)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba uporabiti za določitev oblike in vsebine priglasitev koncentracij ter finančnih prispevkov v okviru postopkov za oddajo javnega naročila, podrobnosti o razkritju, oblike in vsebine zahtev po preglednosti, izračun rokov, pogojev in rokov za zaveze ter podrobnih pravilih o postopkovnih korakih v zvezi s preiskavami na področju postopkov za oddajo javnega naročila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011.
  Komisija bi morala najpozneje eno leto po začetku veljavnosti te uredbe prvič izvesti ta pooblastila.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 47 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (47a) | Komisija bi morala imeti možnost, da uvede poenostavljen postopek, v skladu s katerim nekatere koncentracije ali postopke za oddajo javnega naročila obravnava na podlagi tega, da je zanje manj verjetno, da bodo povzročili izkrivljanje konkurence na notranjem trgu zaradi tujih subvencij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(47a)

Komisija bi morala imeti možnost, da uvede poenostavljen postopek, v skladu s katerim nekatere koncentracije ali postopke za oddajo javnega naročila obravnava na podlagi tega, da je zanje manj verjetno, da bodo povzročili izkrivljanje konkurence na notranjem trgu zaradi tujih subvencij.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 48

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (48) | Da se tudi dolgoročno zagotovijo enaki konkurenčni pogoji na notranjem trgu in z namenom zagotavljanja ustrezne pokritosti primerov, ki se preiskujejo tako na podlagi priglasitev kot po uradni dolžnosti, bi
  bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe
  sprejme akte v zvezi s spremembo pragov za priglasitev koncentracij in postopkov za oddajo javnega naročila, izvzetjem nekaterih kategorij podjetij iz obveznosti priglasitve v skladu s to uredbo ter spremembo rokov za predhodni pregled in poglobljene preiskave priglašenih koncentracij ali priglašenih finančnih prispevkov v okviru postopka za oddajo javnega naročila. V zvezi s finančnimi prispevki v okviru postopka za oddajo javnega naročila bi bilo treba
  pooblastilo za sprejemanje takih aktov izvajati
  na način, ki upošteva interese MSP.
  Še posebno pomembno je, da se Komisija pri pripravi teh aktov ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, in da so ta posvetovanja izvedena v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje

   (47)

  . Da bi zagotovili enakopravno sodelovanje pri pripravi delegiranih aktov, bi morala Evropski parlament in Svet zlasti prejeti vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa bi morali imeti sistematičen dostop do sestankov strokovnih skupin Komisije, ki pripravljajo delegirane akte. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(48)

Da se tudi dolgoročno zagotovijo enaki konkurenčni pogoji na notranjem trgu in z namenom zagotavljanja ustrezne pokritosti primerov, ki se preiskujejo tako na podlagi priglasitev kot po uradni dolžnosti, bi
  bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe
  sprejme akte v zvezi s spremembo pragov za priglasitev koncentracij in postopkov za oddajo javnega naročila, izvzetjem nekaterih kategorij podjetij iz obveznosti priglasitve v skladu s to uredbo ter spremembo rokov za predhodni pregled in poglobljene preiskave priglašenih koncentracij ali priglašenih finančnih prispevkov v okviru postopka za oddajo javnega naročila. V zvezi s finančnimi prispevki v okviru postopka za oddajo javnega naročila bi bilo treba
  pooblastilo za sprejemanje takih aktov izvajati
  na način, ki upošteva interese MSP.
  Še posebno pomembno je, da se Komisija pri pripravi teh aktov ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, in da so ta posvetovanja izvedena v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje

   (47)

  . Da bi zagotovili enakopravno sodelovanje pri pripravi delegiranih aktov, bi morala Evropski parlament in Svet zlasti prejeti vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa bi morali imeti sistematičen dostop do sestankov strokovnih skupin Komisije, ki pripravljajo delegirane akte.

| (48) | Da se tudi dolgoročno zagotovijo enaki konkurenčni pogoji na notranjem trgu in z namenom zagotavljanja ustrezne pokritosti primerov, ki se preiskujejo tako na podlagi priglasitev kot po uradni dolžnosti, bi
  morala Komisija najpozneje v dveh letih po začetku veljavnosti te uredbe in nato vsaka tri leta oceniti njeno delovanje in učinkovitost, tudi pragov za priglasitev iz členov 18 in 27, ter Evropskemu parlamentu in Svetu predstaviti to oceno v obliki poročila
  .
  Poročilo bi moralo vsebovati oceno, ali bi bilo treba to uredbo spremeniti. Če so v poročilu predlagane spremembe te uredbe, se mu lahko po potrebi priloži zakonodajni predlog, zlasti
  v zvezi s spremembo pragov za priglasitev koncentracij in postopkov za oddajo javnega naročila, izvzetjem nekaterih kategorij podjetij iz obveznosti priglasitve v skladu s to uredbo,
  uvedbo nižjih pragov za priglasitev koncentracij, ki so značilni za nekatere gospodarske sektorje, ali diferenciranih pragov za različne vrste javnih naročil
  ter spremembo rokov za predhodni pregled in poglobljene preiskave priglašenih koncentracij ali priglašenih finančnih prispevkov v okviru postopka za oddajo javnega naročila. V zvezi s finančnimi prispevki v okviru postopka za oddajo javnega naročila bi bilo treba
  oceno opraviti
  na način, ki upošteva interese MSP.
  Komisija bi morala uporabiti tudi količinsko opredeljeno analizo stroškov in koristi ter predhodno analizo vpliva na naložbe in blaginjo potrošnikov. Komisija bi morala razmisliti o razveljavitvi te uredbe, če med oceno ugotovi, da je zaradi oblikovanja večstranskih pravil za obravnavo izkrivljajočih subvencij ta uredba postala v celoti odvečna. |
| --- | --- |

(48)

Da se tudi dolgoročno zagotovijo enaki konkurenčni pogoji na notranjem trgu in z namenom zagotavljanja ustrezne pokritosti primerov, ki se preiskujejo tako na podlagi priglasitev kot po uradni dolžnosti, bi
  morala Komisija najpozneje v dveh letih po začetku veljavnosti te uredbe in nato vsaka tri leta oceniti njeno delovanje in učinkovitost, tudi pragov za priglasitev iz členov 18 in 27, ter Evropskemu parlamentu in Svetu predstaviti to oceno v obliki poročila
  .
  Poročilo bi moralo vsebovati oceno, ali bi bilo treba to uredbo spremeniti. Če so v poročilu predlagane spremembe te uredbe, se mu lahko po potrebi priloži zakonodajni predlog, zlasti
  v zvezi s spremembo pragov za priglasitev koncentracij in postopkov za oddajo javnega naročila, izvzetjem nekaterih kategorij podjetij iz obveznosti priglasitve v skladu s to uredbo,
  uvedbo nižjih pragov za priglasitev koncentracij, ki so značilni za nekatere gospodarske sektorje, ali diferenciranih pragov za različne vrste javnih naročil
  ter spremembo rokov za predhodni pregled in poglobljene preiskave priglašenih koncentracij ali priglašenih finančnih prispevkov v okviru postopka za oddajo javnega naročila. V zvezi s finančnimi prispevki v okviru postopka za oddajo javnega naročila bi bilo treba
  oceno opraviti
  na način, ki upošteva interese MSP.
  Komisija bi morala uporabiti tudi količinsko opredeljeno analizo stroškov in koristi ter predhodno analizo vpliva na naložbe in blaginjo potrošnikov. Komisija bi morala razmisliti o razveljavitvi te uredbe, če med oceno ugotovi, da je zaradi oblikovanja večstranskih pravil za obravnavo izkrivljajočih subvencij ta uredba postala v celoti odvečna.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   Ta uredba določa pravila in postopke za preiskovanje tujih subvencij, ki izkrivljajo notranji trg, in za odpravo takih izkrivljanj. Do takih izkrivljanj lahko pride pri kateri koli gospodarski dejavnosti, zlasti pri koncentracijah in postopkih za oddajo javnega naročila. | (1)   Ta uredba določa pravila in postopke za preiskovanje tujih subvencij, ki izkrivljajo notranji trg, in za odpravo takih izkrivljanj
  , da bi poskrbeli za enake konkurenčne pogoje
  . Do takih izkrivljanj lahko pride pri kateri koli gospodarski dejavnosti, zlasti pri koncentracijah in postopkih za oddajo javnega naročila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)   Ta uredba določa pravila in postopke za preiskovanje tujih subvencij, ki izkrivljajo notranji trg, in za odpravo takih izkrivljanj. Do takih izkrivljanj lahko pride pri kateri koli gospodarski dejavnosti, zlasti pri koncentracijah in postopkih za oddajo javnega naročila.

(1)   Ta uredba določa pravila in postopke za preiskovanje tujih subvencij, ki izkrivljajo notranji trg, in za odpravo takih izkrivljanj
  , da bi poskrbeli za enake konkurenčne pogoje
  . Do takih izkrivljanj lahko pride pri kateri koli gospodarski dejavnosti, zlasti pri koncentracijah in postopkih za oddajo javnega naročila.

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka a – uvodni del

Člen 2 – odstavek 2 – točka a – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | finančni prispevek vključuje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

finančni prispevek vključuje:

| (a) | finančni prispevek
  med drugim
  vključuje: |
| --- | --- |

(a)

finančni prispevek
  med drugim
  vključuje:

med drugim

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka a – točka i

Člen 2 – odstavek 2 – točka a – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | prenos sredstev ali obveznosti, kot so kapitalske injekcije, nepovratna sredstva, posojila, jamstva za posojila, davčne spodbude, poravnavo izgub iz poslovanja, nadomestilo za finančno breme, ki ga naložijo javni organi, oprostitev dolga, zamenjave terjatev v lastniške deleže ali reprogramiranje dolga; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

prenos sredstev ali obveznosti, kot so kapitalske injekcije, nepovratna sredstva, posojila, jamstva za posojila, davčne spodbude, poravnavo izgub iz poslovanja, nadomestilo za finančno breme, ki ga naložijo javni organi, oprostitev dolga, zamenjave terjatev v lastniške deleže ali reprogramiranje dolga;

| (i) | prenos sredstev ali obveznosti, kot so kapitalske injekcije, nepovratna sredstva, posojila, jamstva za posojila, davčne spodbude,
  oprostitve davkov,
  poravnavo izgub iz poslovanja, nadomestilo za finančno breme, ki ga naložijo javni organi, oprostitev dolga, zamenjave terjatev v lastniške deleže ali reprogramiranje dolga; |
| --- | --- |

(i)

prenos sredstev ali obveznosti, kot so kapitalske injekcije, nepovratna sredstva, posojila, jamstva za posojila, davčne spodbude,
  oprostitve davkov,
  poravnavo izgub iz poslovanja, nadomestilo za finančno breme, ki ga naložijo javni organi, oprostitev dolga, zamenjave terjatev v lastniške deleže ali reprogramiranje dolga;

oprostitve davkov,

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka a – točka ii

Člen 2 – odstavek 2 – točka a – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | odpoved sicer zapadlim prihodkom
  ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

odpoved sicer zapadlim prihodkom
  ali

ali

| (ii) | odpoved sicer zapadlim prihodkom |
| --- | --- |

(ii)

odpoved sicer zapadlim prihodkom

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka a – točka ii a (novo)

Člen 2 – odstavek 2 – točka a – točka ii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iia) | neustrezno plačane posebne ali izključne pravice ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iia)

(iia)

neustrezno plačane posebne ali izključne pravice ali

neustrezno plačane posebne ali izključne pravice ali

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka a – točka iii

Člen 2 – odstavek 2 – točka a – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | dobavo blaga ali storitev oziroma nakup blaga
  in
  storitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

dobavo blaga ali storitev oziroma nakup blaga
  in
  storitev;

in

| (iii) | dobavo blaga ali storitev oziroma nakup blaga
  ali
  storitev
  , razen če se ta dobava ali nakup izvajata v skladu s konkurenčnim, preglednim, nediskriminacijskim in brezpogojnim postopkom za oddajo javnega naročila
  ; |
| --- | --- |

(iii)

dobavo blaga ali storitev oziroma nakup blaga
  ali
  storitev
  , razen če se ta dobava ali nakup izvajata v skladu s konkurenčnim, preglednim, nediskriminacijskim in brezpogojnim postopkom za oddajo javnega naročila
  ;

ali

, razen če se ta dobava ali nakup izvajata v skladu s konkurenčnim, preglednim, nediskriminacijskim in brezpogojnim postopkom za oddajo javnega naročila

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 3 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   Šteje se, da obstaja izkrivljanje na notranjem trgu, kadar lahko tuja subvencija izboljša konkurenčni položaj zadevnega podjetja na notranjem trgu in če pri tem dejansko ali potencialno negativno vpliva na konkurenco na notranjem trgu. Ali gre za izkrivljanje na notranjem trgu, se ugotovi na podlagi kazalnikov, ki
  lahko
  vključujejo naslednje: | (1)   Šteje se, da obstaja izkrivljanje na notranjem trgu, kadar lahko tuja subvencija izboljša konkurenčni položaj zadevnega podjetja na notranjem trgu in če pri tem dejansko ali potencialno negativno vpliva na konkurenco na notranjem trgu. Ali gre za izkrivljanje na notranjem trgu, se ugotovi na podlagi kazalnikov, ki
  med drugim
  vključujejo naslednje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)   Šteje se, da obstaja izkrivljanje na notranjem trgu, kadar lahko tuja subvencija izboljša konkurenčni položaj zadevnega podjetja na notranjem trgu in če pri tem dejansko ali potencialno negativno vpliva na konkurenco na notranjem trgu. Ali gre za izkrivljanje na notranjem trgu, se ugotovi na podlagi kazalnikov, ki
  lahko
  vključujejo naslednje:

(1)   Šteje se, da obstaja izkrivljanje na notranjem trgu, kadar lahko tuja subvencija izboljša konkurenčni položaj zadevnega podjetja na notranjem trgu in če pri tem dejansko ali potencialno negativno vpliva na konkurenco na notranjem trgu. Ali gre za izkrivljanje na notranjem trgu, se ugotovi na podlagi kazalnikov, ki
  med drugim
  vključujejo naslednje:

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka c

Člen 3 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | položaj podjetja in razmere na zadevnih trgih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

položaj podjetja in razmere na zadevnih trgih;

| (c) | položaj podjetja
  , vključno z njegovo velikostjo,
  in zadevne trge
  ter zlasti oceno, ali zadevno podjetje deluje v lastništvu organov tretje države, pod njihovim nadzorom ali političnim nadzorom politik oziroma njihovih smernicah; |
| --- | --- |

(c)

položaj podjetja
  , vključno z njegovo velikostjo,
  in zadevne trge
  ter zlasti oceno, ali zadevno podjetje deluje v lastništvu organov tretje države, pod njihovim nadzorom ali političnim nadzorom politik oziroma njihovih smernicah;

, vključno z njegovo velikostjo,

ter zlasti oceno, ali zadevno podjetje deluje v lastništvu organov tretje države, pod njihovim nadzorom ali političnim nadzorom politik oziroma njihovih smernicah

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka d

Člen 3 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | raven gospodarske dejavnosti zadevnega podjetja na notranjem trgu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

raven gospodarske dejavnosti zadevnega podjetja na notranjem trgu;

| (d) | raven
  in razvoj
  gospodarske dejavnosti zadevnega podjetja na notranjem trgu
  in na njegovem domačem trgu
  ; |
| --- | --- |

(d)

raven
  in razvoj
  gospodarske dejavnosti zadevnega podjetja na notranjem trgu
  in na njegovem domačem trgu
  ;

in razvoj

in na njegovem domačem trgu

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   Tuja subvencija verjetno ne bo izkrivljala notranjega trga, če je njen skupni znesek nižji od
  5
   milijonov EUR v katerem koli zaporednem obdobju treh fiskalnih let. | (2)   Tuja subvencija verjetno ne bo izkrivljala notranjega trga, če je njen skupni znesek nižji od
  4
   milijonov EUR v katerem koli zaporednem obdobju treh fiskalnih let. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)   Tuja subvencija verjetno ne bo izkrivljala notranjega trga, če je njen skupni znesek nižji od
  5
   milijonov EUR v katerem koli zaporednem obdobju treh fiskalnih let.

(2)   Tuja subvencija verjetno ne bo izkrivljala notranjega trga, če je njen skupni znesek nižji od
  4
   milijonov EUR v katerem koli zaporednem obdobju treh fiskalnih let.

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Komisija lahko preuči, ali ima tretja država vzpostavljen sistem za pregled subvencij, za katerega je Komisija ugotovila, da v pravu in praksi zagotavlja jamstva, da je raven zaščite pred neupravičenim poseganjem države v tržne sile in nelojalno konkurenco vsaj enakovredna ravni zaščite v Uniji, in ali je bila subvencija odobrena v okviru tega sistema ter ali se zdi ta odobritev pomembna tudi za učinke na notranji trg. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2a)
     
  Komisija lahko preuči, ali ima tretja država vzpostavljen sistem za pregled subvencij, za katerega je Komisija ugotovila, da v pravu in praksi zagotavlja jamstva, da je raven zaščite pred neupravičenim poseganjem države v tržne sile in nelojalno konkurenco vsaj enakovredna ravni zaščite v Uniji, in ali je bila subvencija odobrena v okviru tega sistema ter ali se zdi ta odobritev pomembna tudi za učinke na notranji trg.

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 b (novo)

Člen 3 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Za zagotovitev učinkovitosti in preglednosti Komisija objavi smernice o uporabi tega člena najpozneje 24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe, vključno s pojasnili in primeri uporabe vsakega kazalnika. Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami te smernice redno posodablja ter obvešča Evropski parlament in Svet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2b)
     
  Za zagotovitev učinkovitosti in preglednosti Komisija objavi smernice o uporabi tega člena najpozneje 24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe, vključno s pojasnili in primeri uporabe vsakega kazalnika. Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami te smernice redno posodablja ter obvešča Evropski parlament in Svet.

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | subvencija za financiranje izvoza, ki jo dodeli tretja država, ki ni podpisnica Sporazuma OECD o uradno podprtih izvoznih kreditih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2a)

(2a)

subvencija za financiranje izvoza, ki jo dodeli tretja država, ki ni podpisnica Sporazuma OECD o uradno podprtih izvoznih kreditih;

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2 b (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2b) | tuja subvencija podjetju, ki je dejavno v sektorju, za katerega je značilen strukturni presežek zmogljivosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2b)

(2b)

tuja subvencija podjetju, ki je dejavno v sektorju, za katerega je značilen strukturni presežek zmogljivosti;

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   Komisija, kadar je to upravičeno, pretehta negativne učinke tuje subvencije v smislu izkrivljanja na notranjem trgu in pozitivne učinke na razvoj zadevne gospodarske dejavnosti. | (1)   Komisija, kadar je to upravičeno,
  lahko
  pretehta negativne učinke tuje subvencije v smislu izkrivljanja na notranjem trgu in pozitivne učinke na razvoj zadevne gospodarske dejavnosti
  na notranjem trgu
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)   Komisija, kadar je to upravičeno, pretehta negativne učinke tuje subvencije v smislu izkrivljanja na notranjem trgu in pozitivne učinke na razvoj zadevne gospodarske dejavnosti.

(1)   Komisija, kadar je to upravičeno,
  lahko
  pretehta negativne učinke tuje subvencije v smislu izkrivljanja na notranjem trgu in pozitivne učinke na razvoj zadevne gospodarske dejavnosti
  na notranjem trgu
  .

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 a (novo)

Člen 5 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Komisija najpozneje 24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe objavi smernice o uporabi tega člena, vključno z merili, ki se uporabljajo pri izravnavi. Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami te smernice redno posodablja ter obvešča Evropski parlament in Svet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2a)
     
  Komisija najpozneje 24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe objavi smernice o uporabi tega člena, vključno z merili, ki se uporabljajo pri izravnavi. Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami te smernice redno posodablja ter obvešča Evropski parlament in Svet.

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   
  Komisija lahko
  za odpravo izkrivljanja na notranjem trgu, ki ga dejansko ali potencialno povzroči tuja subvencija,
  uvede izravnalne ukrepe.
  Zadevno podjetje
  lahko ponudi tudi zaveze
  . | (1)   
  Komisija brez poseganja v člen 5 uvede izravnalne ukrepe za
  odpravo izkrivljanja na notranjem trgu, ki ga dejansko ali potencialno povzroči tuja subvencija,
  razen če je sprejela zaveze, ki jih je ponudilo
  zadevno podjetje
  v skladu z odstavkom 1a
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)   
  Komisija lahko
  za odpravo izkrivljanja na notranjem trgu, ki ga dejansko ali potencialno povzroči tuja subvencija,
  uvede izravnalne ukrepe.
  Zadevno podjetje
  lahko ponudi tudi zaveze
  .

(1)   
  Komisija brez poseganja v člen 5 uvede izravnalne ukrepe za
  odpravo izkrivljanja na notranjem trgu, ki ga dejansko ali potencialno povzroči tuja subvencija,
  razen če je sprejela zaveze, ki jih je ponudilo
  zadevno podjetje
  v skladu z odstavkom 1a
  .

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Komisija lahko sprejme zaveze, ki jih je ponudilo zadevno podjetje, če take zaveze v celoti in učinkovito odpravljajo izkrivljanje na notranjem trgu. S sprejetjem takih zavez Komisija s sklepom z zavezami v skladu s členom 9(3) določi, da so zavezujoče za podjetje. Komisija spremlja, ali podjetje izpolnjuje dogovorjene zaveze. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1a)
     
  Komisija lahko sprejme zaveze, ki jih je ponudilo zadevno podjetje, če take zaveze v celoti in učinkovito odpravljajo izkrivljanje na notranjem trgu. S sprejetjem takih zavez Komisija s sklepom z zavezami v skladu s členom 9(3) določi, da so zavezujoče za podjetje. Komisija spremlja, ali podjetje izpolnjuje dogovorjene zaveze.

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   Zaveze ali izravnalni ukrepi v celoti in učinkovito odpravijo izkrivljanje, ki ga je povzročila tuja subvencija na notranjem trgu. | (2)   Zaveze ali izravnalni ukrepi v celoti in učinkovito odpravijo izkrivljanje, ki ga je
  dejansko ali morebiti
  povzročila tuja subvencija na notranjem trgu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)   Zaveze ali izravnalni ukrepi v celoti in učinkovito odpravijo izkrivljanje, ki ga je povzročila tuja subvencija na notranjem trgu.

(2)   Zaveze ali izravnalni ukrepi v celoti in učinkovito odpravijo izkrivljanje, ki ga je
  dejansko ali morebiti
  povzročila tuja subvencija na notranjem trgu.

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3 – uvodni del

Člen 6 – odstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3)   Zaveze ali izravnalni ukrepi lahko vključujejo: | (3)   Zaveze ali izravnalni ukrepi lahko
  med drugim
  vključujejo: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)   Zaveze ali izravnalni ukrepi lahko vključujejo:

(3)   Zaveze ali izravnalni ukrepi lahko
  med drugim
  vključujejo:

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3 – točka a

Člen 6 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | ponujanje dostopa pod poštenimi in nediskriminatornimi pogoji do infrastrukture, ki
  je
  bila pridobljena ali podprta z izkrivljajočimi tujimi subvencijami, razen če takšen pravičen in nediskriminatoren dostop že določa veljavna zakonodaja Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

ponujanje dostopa pod poštenimi in nediskriminatornimi pogoji do infrastrukture, ki
  je
  bila pridobljena ali podprta z izkrivljajočimi tujimi subvencijami, razen če takšen pravičen in nediskriminatoren dostop že določa veljavna zakonodaja Unije;

je

| (a) | ponujanje dostopa pod poštenimi in nediskriminatornimi pogoji do infrastrukture
  ali obrata
  , ki
  sta
  bila pridobljena ali podprta z izkrivljajočimi tujimi subvencijami, razen če takšen pravičen in nediskriminatoren dostop že določa veljavna zakonodaja Unije; |
| --- | --- |

(a)

ponujanje dostopa pod poštenimi in nediskriminatornimi pogoji do infrastrukture
  ali obrata
  , ki
  sta
  bila pridobljena ali podprta z izkrivljajočimi tujimi subvencijami, razen če takšen pravičen in nediskriminatoren dostop že določa veljavna zakonodaja Unije;

ali obrata

sta

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3 – točka b

Člen 6 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | zmanjšanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

zmanjšanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu;

| (b) | zmanjšanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu
  , vključno z začasno omejitvijo gospodarske dejavnosti na notranjem trgu
  ; |
| --- | --- |

(b)

zmanjšanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu
  , vključno z začasno omejitvijo gospodarske dejavnosti na notranjem trgu
  ;

, vključno z začasno omejitvijo gospodarske dejavnosti na notranjem trgu

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3 – točka h a (novo)

Člen 6 – odstavek 3 – točka h a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ha) | zahtevo, da zadevna podjetja Komisijo obvestijo o vsakem sodelovanju v prihodnjih postopkih javnega naročanja v Uniji za ustrezno obdobje, kadar je ocenjena vrednost javnega naročila nižja od mejnih vrednosti iz člena 27. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ha)

(ha)

zahtevo, da zadevna podjetja Komisijo obvestijo o vsakem sodelovanju v prihodnjih postopkih javnega naročanja v Uniji za ustrezno obdobje, kadar je ocenjena vrednost javnega naročila nižja od mejnih vrednosti iz člena 27.

zahtevo, da zadevna podjetja Komisijo obvestijo o vsakem sodelovanju v prihodnjih postopkih javnega naročanja v Uniji za ustrezno obdobje, kadar je ocenjena vrednost javnega naročila nižja od mejnih vrednosti iz člena 27.

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3 – točka h b (novo)

Člen 6 – odstavek 3 – točka h b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (hb) | zahtevo, da udeležena podjetja prilagodijo svojo strukturo upravljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(hb)

(hb)

zahtevo, da udeležena podjetja prilagodijo svojo strukturo upravljanja.

zahtevo, da udeležena podjetja prilagodijo svojo strukturo upravljanja.

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4

Člen 6 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4)   Komisija
  lahko
  uvede zahteve glede poročanja in preglednosti. | (4)   Komisija uvede zahteve glede poročanja in preglednosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)   Komisija
  lahko
  uvede zahteve glede poročanja in preglednosti.

(4)   Komisija uvede zahteve glede poročanja in preglednosti.

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 5

Člen 6 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5)
     
  Če podjetje ponudi zaveze, s katerimi se v celoti in učinkovito odpravi izkrivljanje na notranjem trgu, jih Komisija lahko sprejme in jih s sklepom o zavezah določi kot zavezujoče za podjetje v skladu s členom 9(3). | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5)
     
  Če podjetje ponudi zaveze, s katerimi se v celoti in učinkovito odpravi izkrivljanje na notranjem trgu, jih Komisija lahko sprejme in jih s sklepom o zavezah določi kot zavezujoče za podjetje v skladu s členom 9(3).

črtano

črtano

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 6

Člen 6 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6)   Kadar zadevno podjetje predlaga vračilo tuje subvencije, vključno z ustreznimi obrestmi, Komisija sprejme takšno vračilo kot zavezo
  , če
  lahko ugotovi, da je vračilo pregledno in
  dejansko
  , ob upoštevanju tveganja izogibanja. | (6)   Kadar zadevno podjetje predlaga vračilo tuje subvencije, vključno z ustreznimi obrestmi, Komisija sprejme takšno vračilo kot zavezo
  le, kadar
  lahko ugotovi, da je vračilo pregledno
  ter se z njim dejansko in ustrezno odpravijo izkrivljajoči učinki
  , ob upoštevanju tveganja izogibanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(6)   Kadar zadevno podjetje predlaga vračilo tuje subvencije, vključno z ustreznimi obrestmi, Komisija sprejme takšno vračilo kot zavezo
  , če
  lahko ugotovi, da je vračilo pregledno in
  dejansko
  , ob upoštevanju tveganja izogibanja.

(6)   Kadar zadevno podjetje predlaga vračilo tuje subvencije, vključno z ustreznimi obrestmi, Komisija sprejme takšno vračilo kot zavezo
  le, kadar
  lahko ugotovi, da je vračilo pregledno
  ter se z njim dejansko in ustrezno odpravijo izkrivljajoči učinki
  , ob upoštevanju tveganja izogibanja.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija lahko v zvezi z domnevnimi izkrivljajočimi tujimi subvencijami na lastno pobudo preuči informacije iz katerega koli vira. | Komisija lahko v zvezi z domnevnimi izkrivljajočimi tujimi subvencijami na lastno pobudo preuči informacije iz katerega koli vira
  , tudi iz držav članic in podjetij ali socialnih partnerjev po vsej Uniji
  . |
| | Komisija vzpostavi kontaktno točko, prek katere je mogoče te informacije sporočati na zaupen način. |
| | Komisija obvesti javni organ o nadaljnjih ukrepih, ki jih je sprejela. |
| | Pristojni javni organi zbirajo in izmenjujejo podatke s Komisijo. |
| | Komisija objavi smernice o merilih za začetek pregleda po uradni dolžnosti v 24 mesecih po začetku veljavnosti te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija lahko v zvezi z domnevnimi izkrivljajočimi tujimi subvencijami na lastno pobudo preuči informacije iz katerega koli vira.

Komisija lahko v zvezi z domnevnimi izkrivljajočimi tujimi subvencijami na lastno pobudo preuči informacije iz katerega koli vira
  , tudi iz držav članic in podjetij ali socialnih partnerjev po vsej Uniji
  .

, tudi iz držav članic in podjetij ali socialnih partnerjev po vsej Uniji

Komisija vzpostavi kontaktno točko, prek katere je mogoče te informacije sporočati na zaupen način.

Komisija vzpostavi kontaktno točko, prek katere je mogoče te informacije sporočati na zaupen način.

Komisija obvesti javni organ o nadaljnjih ukrepih, ki jih je sprejela.

Komisija obvesti javni organ o nadaljnjih ukrepih, ki jih je sprejela.

Pristojni javni organi zbirajo in izmenjujejo podatke s Komisijo.

Pristojni javni organi zbirajo in izmenjujejo podatke s Komisijo.

Komisija objavi smernice o merilih za začetek pregleda po uradni dolžnosti v 24 mesecih po začetku veljavnosti te uredbe.

Komisija objavi smernice o merilih za začetek pregleda po uradni dolžnosti v 24 mesecih po začetku veljavnosti te uredbe.

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2 – točka b

Člen 8 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | obvesti zadevno podjetje ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

obvesti zadevno podjetje ter

| (b) | obvesti zadevno podjetje
  in po potrebi tudi države članice
  ter |
| --- | --- |

(b)

obvesti zadevno podjetje
  in po potrebi tudi države članice
  ter

in po potrebi tudi države članice

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3

Člen 8 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3)   Kadar Komisija po predhodni oceni ugotovi, da ni zadostnih razlogov za začetek poglobljene preiskave, bodisi ker tuja subvencija ne obstaja bodisi ker ni znakov dejanskega ali potencialnega izkrivljanja na notranjem trgu, zaključi predhodni pregled in o tem obvesti zadevno podjetje. | (3)   Kadar Komisija po predhodni oceni ugotovi, da ni zadostnih razlogov za začetek poglobljene preiskave, bodisi ker tuja subvencija ne obstaja bodisi ker ni znakov dejanskega ali potencialnega izkrivljanja na notranjem trgu, zaključi predhodni pregled in o tem obvesti zadevno podjetje
  in države članice ter Evropski parlament
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)   Kadar Komisija po predhodni oceni ugotovi, da ni zadostnih razlogov za začetek poglobljene preiskave, bodisi ker tuja subvencija ne obstaja bodisi ker ni znakov dejanskega ali potencialnega izkrivljanja na notranjem trgu, zaključi predhodni pregled in o tem obvesti zadevno podjetje.

(3)   Kadar Komisija po predhodni oceni ugotovi, da ni zadostnih razlogov za začetek poglobljene preiskave, bodisi ker tuja subvencija ne obstaja bodisi ker ni znakov dejanskega ali potencialnega izkrivljanja na notranjem trgu, zaključi predhodni pregled in o tem obvesti zadevno podjetje
  in države članice ter Evropski parlament
  .

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

Člen 9 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   Kadar Komisija ugotovi, da tuja subvencija izkrivlja notranji trg v skladu s členi 3
  do
  5
  , lahko
  uvede izravnalne ukrepe (v nadaljnjem besedilu: sklep o izravnalnih ukrepih). | (2)   Kadar Komisija ugotovi, da tuja subvencija izkrivlja notranji trg v skladu s členoma 3
  in 4 ter brez poseganja v člen
  5, uvede izravnalne ukrepe (v nadaljnjem besedilu: sklep o izravnalnih ukrepih)
  , razen če sprejme zaveze v skladu z odstavkom 3
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)   Kadar Komisija ugotovi, da tuja subvencija izkrivlja notranji trg v skladu s členi 3
  do
  5
  , lahko
  uvede izravnalne ukrepe (v nadaljnjem besedilu: sklep o izravnalnih ukrepih).

(2)   Kadar Komisija ugotovi, da tuja subvencija izkrivlja notranji trg v skladu s členoma 3
  in 4 ter brez poseganja v člen
  5, uvede izravnalne ukrepe (v nadaljnjem besedilu: sklep o izravnalnih ukrepih)
  , razen če sprejme zaveze v skladu z odstavkom 3
  .

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 10 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija lahko sprejme začasne ukrepe, kadar: | Komisija lahko sprejme začasne ukrepe,
  tudi v obdobju predhodnega pregleda,
  kadar: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija lahko sprejme začasne ukrepe, kadar:

Komisija lahko sprejme začasne ukrepe,
  tudi v obdobju predhodnega pregleda,
  kadar:

tudi v obdobju predhodnega pregleda,

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 a (novo)

Člen 10 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Začasni ukrepi so časovno omejeni in se lahko podaljšajo, če še vedno obstajajo znaki izkrivljajočih učinkov ali resno tveganje velike in nepopravljive škode za konkurenco na notranjem trgu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Začasni ukrepi so časovno omejeni in se lahko podaljšajo, če še vedno obstajajo znaki izkrivljajočih učinkov ali resno tveganje velike in nepopravljive škode za konkurenco na notranjem trgu.

Začasni ukrepi so časovno omejeni in se lahko podaljšajo, če še vedno obstajajo znaki izkrivljajočih učinkov ali resno tveganje velike in nepopravljive škode za konkurenco na notranjem trgu.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1

Člen 12 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   Komisija
  lahko opravi potrebne
  inšpekcijske preglede podjetij. | (1)   
  Za izvajanje nalog, ki so ji dodeljene s to uredbo,
  Komisija
  po potrebi izvaja
  inšpekcijske preglede podjetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)   Komisija
  lahko opravi potrebne
  inšpekcijske preglede podjetij.

(1)   
  Za izvajanje nalog, ki so ji dodeljene s to uredbo,
  Komisija
  po potrebi izvaja
  inšpekcijske preglede podjetij.

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka a

Člen 12 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | vstopijo v vse prostore
  in
  na zemljišče zadevnega podjetja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

vstopijo v vse prostore
  in
  na zemljišče zadevnega podjetja;

in

| (a) | vstopijo v vse prostore, na zemljišče
  in v prevozna sredstva
  zadevnega podjetja. |
| --- | --- |

(a)

vstopijo v vse prostore, na zemljišče
  in v prevozna sredstva
  zadevnega podjetja.

in v prevozna sredstva

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija lahko za izvajanje nalog, ki so ji dodeljene s to uredbo, opravlja inšpekcijske preglede na ozemlju tretje države, če
  da zadevno podjetje svoje soglasje ter
  je bila vlada tretje države uradno obveščena in je privolila v inšpekcijski pregled. Smiselno se uporabljajo člen 12(1) ter točki (a) in (b) člena 12(2) in (3). | Komisija lahko za izvajanje nalog, ki so ji dodeljene s to uredbo, opravlja inšpekcijske preglede na ozemlju tretje države, če je bila vlada tretje države uradno obveščena in je privolila v inšpekcijski pregled. Smiselno se uporabljajo člen 12(1) ter točki (a) in (b) člena 12(2) in (3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija lahko za izvajanje nalog, ki so ji dodeljene s to uredbo, opravlja inšpekcijske preglede na ozemlju tretje države, če
  da zadevno podjetje svoje soglasje ter
  je bila vlada tretje države uradno obveščena in je privolila v inšpekcijski pregled. Smiselno se uporabljajo člen 12(1) ter točki (a) in (b) člena 12(2) in (3).

da zadevno podjetje svoje soglasje ter

Komisija lahko za izvajanje nalog, ki so ji dodeljene s to uredbo, opravlja inšpekcijske preglede na ozemlju tretje države, če je bila vlada tretje države uradno obveščena in je privolila v inšpekcijski pregled. Smiselno se uporabljajo člen 12(1) ter točki (a) in (b) člena 12(2) in (3).

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 15 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   Komisija
  lahko
  s sklepom naloži globe in periodične denarne kazni, kadar zadevno podjetje ali podjetniško združenje namerno ali iz malomarnosti: | 1.   Komisija s sklepom naloži globe in periodične denarne kazni, kadar zadevno podjetje ali podjetniško združenje namerno ali iz malomarnosti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)   Komisija
  lahko
  s sklepom naloži globe in periodične denarne kazni, kadar zadevno podjetje ali podjetniško združenje namerno ali iz malomarnosti:

1.   Komisija s sklepom naloži globe in periodične denarne kazni, kadar zadevno podjetje ali podjetniško združenje namerno ali iz malomarnosti:

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 5 – uvodni del

Člen 15 – odstavek 5 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5)   Če zadevno podjetje ne ravna v skladu s sklepom o zavezah v skladu s členom 9(3), sklepom o odreditvi začasnih ukrepov v skladu s členom 10 ali sklepom o uvedbi izravnalnih ukrepov v skladu s členom 9(2), lahko Komisija s sklepom določi: | 5.   Če zadevno podjetje
  ali podjetniško združenje
  ne ravna v skladu s sklepom o zavezah v skladu s členom 9(3), sklepom o odreditvi začasnih ukrepov v skladu s členom 10 ali sklepom o uvedbi izravnalnih ukrepov v skladu s členom 9(2), lahko Komisija s sklepom določi: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5)   Če zadevno podjetje ne ravna v skladu s sklepom o zavezah v skladu s členom 9(3), sklepom o odreditvi začasnih ukrepov v skladu s členom 10 ali sklepom o uvedbi izravnalnih ukrepov v skladu s členom 9(2), lahko Komisija s sklepom določi:

5.   Če zadevno podjetje
  ali podjetniško združenje
  ne ravna v skladu s sklepom o zavezah v skladu s členom 9(3), sklepom o odreditvi začasnih ukrepov v skladu s členom 10 ali sklepom o uvedbi izravnalnih ukrepov v skladu s členom 9(2), lahko Komisija s sklepom določi:

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 3 – točka a

Člen 18 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | ima prevzeto podjetje ali vsaj eno od podjetij, ki se združujejo, sedež v Uniji in ustvari skupni promet v Uniji v višini vsaj
  500
   milijonov EUR; ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

ima prevzeto podjetje ali vsaj eno od podjetij, ki se združujejo, sedež v Uniji in ustvari skupni promet v Uniji v višini vsaj
  500
   milijonov EUR; ter

500

| (a) | ima prevzeto podjetje ali vsaj eno od podjetij, ki se združujejo, sedež v Uniji in ustvari skupni promet v Uniji v višini vsaj
  400
   milijonov EUR; ter |
| --- | --- |

(a)

ima prevzeto podjetje ali vsaj eno od podjetij, ki se združujejo, sedež v Uniji in ustvari skupni promet v Uniji v višini vsaj
  400
   milijonov EUR; ter

400

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 3 – točka b

Člen 18 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | so zadevna podjetja v treh koledarskih letih pred priglasitvijo od tretjih držav
  prejela
  skupni finančni prispevek v višini več kot 50 milijonov EUR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

so zadevna podjetja v treh koledarskih letih pred priglasitvijo od tretjih držav
  prejela
  skupni finančni prispevek v višini več kot 50 milijonov EUR.

prejela

| (b) | so
  vsa
  zadevna podjetja v treh koledarskih letih pred priglasitvijo od tretjih držav
  dobila odobren
  skupni finančni prispevek v višini več kot 50 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(b)

so
  vsa
  zadevna podjetja v treh koledarskih letih pred priglasitvijo od tretjih držav
  dobila odobren
  skupni finančni prispevek v višini več kot 50 milijonov EUR.

vsa

dobila odobren

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 4 – točka a

Člen 18 – odstavek 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | ima skupno podjetje
  ali vsaj eno od njegovih nadrejenih podjetij
  sedež v Uniji in ustvari skupni promet v Uniji v višini vsaj
  500
   milijonov EUR; ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

ima skupno podjetje
  ali vsaj eno od njegovih nadrejenih podjetij
  sedež v Uniji in ustvari skupni promet v Uniji v višini vsaj
  500
   milijonov EUR; ter

ali vsaj eno od njegovih nadrejenih podjetij

500

| (a) | ima skupno podjetje sedež v Uniji in ustvari skupni promet v Uniji v višini vsaj
  400
   milijonov EUR; ter |
| --- | --- |

(a)

ima skupno podjetje sedež v Uniji in ustvari skupni promet v Uniji v višini vsaj
  400
   milijonov EUR; ter

400

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 4 – točka b

Člen 18 – odstavek 4 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | so skupno podjetje in njegova nadrejena podjetja v treh koledarskih letih pred priglasitvijo od tretjih držav
  prejela
  skupni finančni prispevek v višini več kot 50 milijonov EUR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

so skupno podjetje in njegova nadrejena podjetja v treh koledarskih letih pred priglasitvijo od tretjih držav
  prejela
  skupni finančni prispevek v višini več kot 50 milijonov EUR.

prejela

| (b) | so skupno podjetje in njegova nadrejena podjetja v treh koledarskih letih pred priglasitvijo od tretjih držav
  dobila odobren
  skupni finančni prispevek v višini več kot 50 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(b)

so skupno podjetje in njegova nadrejena podjetja v treh koledarskih letih pred priglasitvijo od tretjih držav
  dobila odobren
  skupni finančni prispevek v višini več kot 50 milijonov EUR.

dobila odobren

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 4

Člen 19 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4)   Če zadevna podjetja ne izpolnijo svoje obveznosti priglasitve,
  lahko
  Komisija v skladu s to uredbo pregleda koncentracijo, ki jo je treba priglasiti, tako da zahteva priglasitev navedene koncentracije. V tem primeru Komisija ni vezana na roke iz člena 23(1) in (4). | (4)   Če zadevna podjetja ne izpolnijo svoje obveznosti priglasitve, Komisija v skladu s to uredbo pregleda koncentracijo, ki jo je treba priglasiti, tako da zahteva priglasitev navedene koncentracije. V tem primeru Komisija ni vezana na roke iz člena 23(1) in (4). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)   Če zadevna podjetja ne izpolnijo svoje obveznosti priglasitve,
  lahko
  Komisija v skladu s to uredbo pregleda koncentracijo, ki jo je treba priglasiti, tako da zahteva priglasitev navedene koncentracije. V tem primeru Komisija ni vezana na roke iz člena 23(1) in (4).

(4)   Če zadevna podjetja ne izpolnijo svoje obveznosti priglasitve, Komisija v skladu s to uredbo pregleda koncentracijo, ki jo je treba priglasiti, tako da zahteva priglasitev navedene koncentracije. V tem primeru Komisija ni vezana na roke iz člena 23(1) in (4).

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 5

Člen 19 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5)   Komisija lahko zahteva predhodno priglasitev katere koli koncentracije, ki ni koncentracija, ki jo je treba priglasiti v smislu člena 18, kadar koli pred njenim izvajanjem, če sumi, da so zadevna podjetja v treh letih pred koncentracijo
  prejela
  tuje subvencije. Ta koncentracija se za namene te uredbe šteje za koncentracijo, ki jo je treba priglasiti. | (5)   Komisija lahko zahteva predhodno priglasitev katere koli koncentracije, ki ni koncentracija, ki jo je treba priglasiti v smislu člena 18, kadar koli pred njenim izvajanjem, če sumi, da so zadevna podjetja v treh letih pred koncentracijo
  dobila odobrene
  tuje subvencije. Ta koncentracija se za namene te uredbe šteje za koncentracijo, ki jo je treba priglasiti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5)   Komisija lahko zahteva predhodno priglasitev katere koli koncentracije, ki ni koncentracija, ki jo je treba priglasiti v smislu člena 18, kadar koli pred njenim izvajanjem, če sumi, da so zadevna podjetja v treh letih pred koncentracijo
  prejela
  tuje subvencije. Ta koncentracija se za namene te uredbe šteje za koncentracijo, ki jo je treba priglasiti.

(5)   Komisija lahko zahteva predhodno priglasitev katere koli koncentracije, ki ni koncentracija, ki jo je treba priglasiti v smislu člena 18, kadar koli pred njenim izvajanjem, če sumi, da so zadevna podjetja v treh letih pred koncentracijo
  dobila odobrene
  tuje subvencije. Ta koncentracija se za namene te uredbe šteje za koncentracijo, ki jo je treba priglasiti.

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2

Člen 27 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   Za namene člena 28 se šteje, da je treba priglasiti tuji finančni prispevek v postopku za oddajo javnega naročila EU, če je ocenjena vrednost tega javnega naročila enaka ali večja od
  250
   milijonov EUR. | (2)   Za namene člena 28
  te uredbe
  se šteje, da je treba priglasiti tuji finančni prispevek v postopku za oddajo javnega naročila EU, če je ocenjena
  skupna
  vrednost tega javnega naročila
  , ki je bila izračunana v skladu z določbami iz člena 5 Direktive 2014/24/EU ter člena 16 Direktive 2014/25/EU,
  enaka ali večja od
  200
   milijonov EUR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)   Za namene člena 28 se šteje, da je treba priglasiti tuji finančni prispevek v postopku za oddajo javnega naročila EU, če je ocenjena vrednost tega javnega naročila enaka ali večja od
  250
   milijonov EUR.

(2)   Za namene člena 28
  te uredbe
  se šteje, da je treba priglasiti tuji finančni prispevek v postopku za oddajo javnega naročila EU, če je ocenjena
  skupna
  vrednost tega javnega naročila
  , ki je bila izračunana v skladu z določbami iz člena 5 Direktive 2014/24/EU ter člena 16 Direktive 2014/25/EU,
  enaka ali večja od
  200
   milijonov EUR.

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 2

Člen 28 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   Obveznost priglasitve tujih finančnih prispevkov v skladu s tem odstavkom se razširi na gospodarske subjekte, skupine gospodarskih subjektov iz člena 26(2) Direktive 2014/23/EU, člena 19(2) Direktive 2014/24/EU in člena 37(2) Direktive 2014/25/EU, glavne podizvajalce in glavne dobavitelje. Podizvajalec ali dobavitelj se šteje za glavnega, kadar
  njegovo sodelovanje zagotavlja ključne elemente izvajanja naročila in v vsakem primeru, kadar
  ekonomski delež njegovega prispevka presega
  30 %
  ocenjene vrednosti naročila. | (2)   Obveznost priglasitve tujih finančnih prispevkov v skladu s tem odstavkom se razširi na gospodarske subjekte, skupine gospodarskih subjektov iz člena 26(2) Direktive 2014/23/EU, člena 19(2) Direktive 2014/24/EU in člena 37(2) Direktive 2014/25/EU, glavne podizvajalce in glavne dobavitelje. Podizvajalec ali dobavitelj se šteje za glavnega, kadar ekonomski delež njegovega prispevka presega
  20 %
  ocenjene vrednosti naročila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)   Obveznost priglasitve tujih finančnih prispevkov v skladu s tem odstavkom se razširi na gospodarske subjekte, skupine gospodarskih subjektov iz člena 26(2) Direktive 2014/23/EU, člena 19(2) Direktive 2014/24/EU in člena 37(2) Direktive 2014/25/EU, glavne podizvajalce in glavne dobavitelje. Podizvajalec ali dobavitelj se šteje za glavnega, kadar
  njegovo sodelovanje zagotavlja ključne elemente izvajanja naročila in v vsakem primeru, kadar
  ekonomski delež njegovega prispevka presega
  30 %
  ocenjene vrednosti naročila.

(2)   Obveznost priglasitve tujih finančnih prispevkov v skladu s tem odstavkom se razširi na gospodarske subjekte, skupine gospodarskih subjektov iz člena 26(2) Direktive 2014/23/EU, člena 19(2) Direktive 2014/24/EU in člena 37(2) Direktive 2014/25/EU, glavne podizvajalce in glavne dobavitelje. Podizvajalec ali dobavitelj se šteje za glavnega, kadar ekonomski delež njegovega prispevka presega
  20 %
  ocenjene vrednosti naročila.

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 3

Člen 28 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3)   Za skupine gospodarskih subjektov, glavne podizvajalce in glavne dobavitelje priglasitev opravi vodilni gospodarski subjekt. | (3)   Za skupine gospodarskih subjektov, glavne podizvajalce in glavne dobavitelje priglasitev opravi vodilni gospodarski subjekt.
  Vodilni gospodarski subjekt ni odgovoren za informacije, ki jih predložijo njegovi glavni podizvajalci ali glavni dobavitelji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)   Za skupine gospodarskih subjektov, glavne podizvajalce in glavne dobavitelje priglasitev opravi vodilni gospodarski subjekt.

(3)   Za skupine gospodarskih subjektov, glavne podizvajalce in glavne dobavitelje priglasitev opravi vodilni gospodarski subjekt.
  Vodilni gospodarski subjekt ni odgovoren za informacije, ki jih predložijo njegovi glavni podizvajalci ali glavni dobavitelji.

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 6

Člen 28 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6)   Kadar Komisija sumi, da je
  bilo
  podjetje morda
  deležno tujih subvencij
  v treh letih pred predložitvijo ponudbe ali prijave za sodelovanje v postopku za oddajo javnega naročila, lahko kadar koli pred oddajo naročila zahteva priglasitev tujih finančnih prispevkov, ki jih je to podjetje prejelo v katerem koli postopku za oddajo javnega naročila, ki jih ni treba priglasiti v skladu s členom 27(2) ali spadajo na področje uporabe odstavka 5 tega člena. Ko Komisija zahteva priglasitev takega finančnega prispevka, se ta šteje za tuji finančni prispevek, ki ga je treba priglasiti v okviru postopka za oddajo javnega naročila. | (6)   Kadar Komisija sumi, da je podjetje morda
  dobilo odobrene tuje subvencije
  v treh letih pred predložitvijo ponudbe ali prijave za sodelovanje v postopku za oddajo javnega naročila, lahko kadar koli pred oddajo naročila zahteva priglasitev tujih finančnih prispevkov, ki jih je to podjetje prejelo v katerem koli postopku za oddajo javnega naročila, ki jih ni treba priglasiti v skladu s členom 27(2) ali spadajo na področje uporabe odstavka 5 tega člena. Ko Komisija zahteva priglasitev takega finančnega prispevka, se ta šteje za tuji finančni prispevek, ki ga je treba priglasiti v okviru postopka za oddajo javnega naročila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(6)   Kadar Komisija sumi, da je
  bilo
  podjetje morda
  deležno tujih subvencij
  v treh letih pred predložitvijo ponudbe ali prijave za sodelovanje v postopku za oddajo javnega naročila, lahko kadar koli pred oddajo naročila zahteva priglasitev tujih finančnih prispevkov, ki jih je to podjetje prejelo v katerem koli postopku za oddajo javnega naročila, ki jih ni treba priglasiti v skladu s členom 27(2) ali spadajo na področje uporabe odstavka 5 tega člena. Ko Komisija zahteva priglasitev takega finančnega prispevka, se ta šteje za tuji finančni prispevek, ki ga je treba priglasiti v okviru postopka za oddajo javnega naročila.

(6)   Kadar Komisija sumi, da je podjetje morda
  dobilo odobrene tuje subvencije
  v treh letih pred predložitvijo ponudbe ali prijave za sodelovanje v postopku za oddajo javnega naročila, lahko kadar koli pred oddajo naročila zahteva priglasitev tujih finančnih prispevkov, ki jih je to podjetje prejelo v katerem koli postopku za oddajo javnega naročila, ki jih ni treba priglasiti v skladu s členom 27(2) ali spadajo na področje uporabe odstavka 5 tega člena. Ko Komisija zahteva priglasitev takega finančnega prispevka, se ta šteje za tuji finančni prispevek, ki ga je treba priglasiti v okviru postopka za oddajo javnega naročila.

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 2

Člen 29 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   Komisija
  opravi
  predhodni pregled najpozneje
  60
  dni po prejemu priglasitve. | (2)   Komisija
  dokonča
  predhodni pregled najpozneje
  40
  dni po prejemu priglasitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)   Komisija
  opravi
  predhodni pregled najpozneje
  60
  dni po prejemu priglasitve.

(2)   Komisija
  dokonča
  predhodni pregled najpozneje
  40
  dni po prejemu priglasitve.

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 4

Člen 29 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4)   Komisija lahko sklep o zaključku poglobljene preiskave sprejme najpozneje
  200
  dni po prejemu priglasitve. V izjemnih okoliščinah se ta rok lahko
  podaljša
  po posvetovanju z zadevnim javnim naročnikom ali naročnikom. | (4)   Komisija lahko sklep o zaključku poglobljene preiskave sprejme najpozneje
  120
  dni po prejemu priglasitve. V izjemnih okoliščinah se ta rok lahko po posvetovanju z zadevnim javnim naročnikom ali naročnikom
  podaljša za 20 dni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)   Komisija lahko sklep o zaključku poglobljene preiskave sprejme najpozneje
  200
  dni po prejemu priglasitve. V izjemnih okoliščinah se ta rok lahko
  podaljša
  po posvetovanju z zadevnim javnim naročnikom ali naročnikom.

(4)   Komisija lahko sklep o zaključku poglobljene preiskave sprejme najpozneje
  120
  dni po prejemu priglasitve. V izjemnih okoliščinah se ta rok lahko po posvetovanju z zadevnim javnim naročnikom ali naročnikom
  podaljša za 20 dni.

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 3

Člen 31 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3)   Naročilo se lahko odda podjetju, ki predloži izjavo v skladu s členom 28, preden Komisija sprejme katerega od sklepov iz člena 30 ali pred iztekom roka iz člena 29(4) le, če je bilo na podlagi ocene ponudbe ugotovljeno, da je zadevno podjetje v vsakem primeru predložilo ekonomsko najugodnejšo ponudbo. | (3)   Naročilo se lahko odda podjetju, ki predloži izjavo v skladu s členom 28, preden Komisija sprejme katerega od sklepov iz člena 30 ali pred iztekom roka iz člena 29(4)
  te uredbe
  le, če je bilo na podlagi ocene ponudbe ugotovljeno, da je zadevno podjetje v vsakem primeru predložilo ekonomsko najugodnejšo ponudbo
  , kakor je opredeljeno v členu 67(2) Direktive 2014/24/EU ter členu 82(2) Direktive 2014/25/EU. Informacije v zvezi z izkrivljajočimi tujimi subvencijami, vključno z morebitnim sumom, da je bila dana lažna izjava, se lahko sporočijo Komisiji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)   Naročilo se lahko odda podjetju, ki predloži izjavo v skladu s členom 28, preden Komisija sprejme katerega od sklepov iz člena 30 ali pred iztekom roka iz člena 29(4) le, če je bilo na podlagi ocene ponudbe ugotovljeno, da je zadevno podjetje v vsakem primeru predložilo ekonomsko najugodnejšo ponudbo.

(3)   Naročilo se lahko odda podjetju, ki predloži izjavo v skladu s členom 28, preden Komisija sprejme katerega od sklepov iz člena 30 ali pred iztekom roka iz člena 29(4)
  te uredbe
  le, če je bilo na podlagi ocene ponudbe ugotovljeno, da je zadevno podjetje v vsakem primeru predložilo ekonomsko najugodnejšo ponudbo
  , kakor je opredeljeno v členu 67(2) Direktive 2014/24/EU ter členu 82(2) Direktive 2014/25/EU. Informacije v zvezi z izkrivljajočimi tujimi subvencijami, vključno z morebitnim sumom, da je bila dana lažna izjava, se lahko sporočijo Komisiji.

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 6

Člen 31 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6)   Javni naročnik ali naročnik v vseh primerih obvesti Komisijo o vsaki odločitvi v zvezi z izidom postopka za oddajo javnega naročila. | (6)   Javni naročnik ali naročnik v vseh primerih
  brez nepotrebnega odlašanja
  obvesti Komisijo o vsaki odločitvi v zvezi z izidom postopka za oddajo javnega naročila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(6)   Javni naročnik ali naročnik v vseh primerih obvesti Komisijo o vsaki odločitvi v zvezi z izidom postopka za oddajo javnega naročila.

(6)   Javni naročnik ali naročnik v vseh primerih
  brez nepotrebnega odlašanja
  obvesti Komisijo o vsaki odločitvi v zvezi z izidom postopka za oddajo javnega naročila.

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 7

Člen 31 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7)   Pri vseh podjetjih, udeleženih v 
  postopku
  za oddajo javnega naročila, se upoštevajo načela, ki urejajo javna naročila, vključno s sorazmernostjo, nediskriminacijo, enako obravnavo in preglednostjo. Preiskava tujih subvencij v skladu s to uredbo ne sme povzročiti, da bi javni naročnik ali naročnik zadevno podjetje obravnaval na način, ki bi bil v nasprotju s temi načeli. | (7)   Pri vseh podjetjih, udeleženih v 
  postopkih
  za oddajo javnega naročila, se upoštevajo načela, ki urejajo javna naročila, vključno s sorazmernostjo, nediskriminacijo, enako obravnavo, preglednostjo
  in izpolnjevanjem obveznosti v zvezi z okoljskim, socialnim in delavskim pravom in standardi pri upravljanju pogodbe
  . Preiskava tujih subvencij v skladu s to uredbo ne sme povzročiti, da bi javni naročnik ali naročnik zadevno podjetje obravnaval na način, ki bi bil v nasprotju s temi načeli. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(7)   Pri vseh podjetjih, udeleženih v 
  postopku
  za oddajo javnega naročila, se upoštevajo načela, ki urejajo javna naročila, vključno s sorazmernostjo, nediskriminacijo, enako obravnavo in preglednostjo. Preiskava tujih subvencij v skladu s to uredbo ne sme povzročiti, da bi javni naročnik ali naročnik zadevno podjetje obravnaval na način, ki bi bil v nasprotju s temi načeli.

(7)   Pri vseh podjetjih, udeleženih v 
  postopkih
  za oddajo javnega naročila, se upoštevajo načela, ki urejajo javna naročila, vključno s sorazmernostjo, nediskriminacijo, enako obravnavo, preglednostjo
  in izpolnjevanjem obveznosti v zvezi z okoljskim, socialnim in delavskim pravom in standardi pri upravljanju pogodbe
  . Preiskava tujih subvencij v skladu s to uredbo ne sme povzročiti, da bi javni naročnik ali naročnik zadevno podjetje obravnaval na način, ki bi bil v nasprotju s temi načeli.

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 2

Člen 32 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   Poleg tega lahko Komisija zadevnim podjetjem s sklepom naloži globe, ki ne presegajo 1 % njihovega skupnega prometa v predhodnem poslovnem letu, če namerno ali iz malomarnosti predložijo napačne ali zavajajoče informacije v priglasitvi v skladu s členom 28 ali v njeni dopolnitvi; | 2.   Poleg tega lahko Komisija zadevnim podjetjem s sklepom naloži globe, ki ne presegajo 1 % njihovega skupnega prometa v predhodnem poslovnem letu, če namerno ali iz malomarnosti predložijo napačne ali zavajajoče informacije v priglasitvi
  in izjavah
  v skladu s členom 28 ali v njeni dopolnitvi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)   Poleg tega lahko Komisija zadevnim podjetjem s sklepom naloži globe, ki ne presegajo 1 % njihovega skupnega prometa v predhodnem poslovnem letu, če namerno ali iz malomarnosti predložijo napačne ali zavajajoče informacije v priglasitvi v skladu s členom 28 ali v njeni dopolnitvi;

2.   Poleg tega lahko Komisija zadevnim podjetjem s sklepom naloži globe, ki ne presegajo 1 % njihovega skupnega prometa v predhodnem poslovnem letu, če namerno ali iz malomarnosti predložijo napačne ali zavajajoče informacije v priglasitvi
  in izjavah
  v skladu s členom 28 ali v njeni dopolnitvi;

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33 – odstavek 1

Člen 33 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   Finančni prispevek, priglašen v okviru koncentracije iz člena 19, je lahko relevanten in se ponovno oceni v zvezi z drugo gospodarsko dejavnostjo. | 1.   Finančni prispevek, priglašen v okviru koncentracije iz člena 19, je lahko relevanten in se
  v skladu s to uredbo
  ponovno oceni v zvezi z drugo gospodarsko dejavnostjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)   Finančni prispevek, priglašen v okviru koncentracije iz člena 19, je lahko relevanten in se ponovno oceni v zvezi z drugo gospodarsko dejavnostjo.

1.   Finančni prispevek, priglašen v okviru koncentracije iz člena 19, je lahko relevanten in se
  v skladu s to uredbo
  ponovno oceni v zvezi z drugo gospodarsko dejavnostjo.

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33 – odstavek 2

Člen 33 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   Finančni prispevek, priglašen v okviru postopka za oddajo javnega naročila iz člena 28, je lahko relevanten in se ponovno oceni v zvezi z drugo gospodarsko dejavnostjo. | 2.   Finančni prispevek, priglašen v okviru postopka za oddajo javnega naročila iz člena 28, je lahko relevanten in se
  v skladu s to uredbo
  ponovno oceni v zvezi z drugo gospodarsko dejavnostjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)   Finančni prispevek, priglašen v okviru postopka za oddajo javnega naročila iz člena 28, je lahko relevanten in se ponovno oceni v zvezi z drugo gospodarsko dejavnostjo.

2.   Finančni prispevek, priglašen v okviru postopka za oddajo javnega naročila iz člena 28, je lahko relevanten in se
  v skladu s to uredbo
  ponovno oceni v zvezi z drugo gospodarsko dejavnostjo.

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 1

Člen 34 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   Če razpoložljive informacije podpirajo utemeljen sum, da bi lahko tuje subvencije v določenem sektorju, za določeno vrsto gospodarske dejavnosti ali na podlagi določenega subvencijskega instrumenta izkrivljale notranji trg,
  lahko
  Komisija opravi preiskavo trga v zvezi z določenim sektorjem, določeno vrsto gospodarske dejavnosti ali uporabo zadevnega subvencijskega instrumenta. Komisija
  lahko
  med to preiskavo trga od zadevnih podjetij ali podjetniških združenj zahteva, da predložijo potrebne informacije, in lahko opravi potrebne inšpekcijske preglede. Komisija lahko od zadevne države članice ali tretje države zahteva tudi predložitev informacij. | (1)   Če razpoložljive informacije podpirajo utemeljen sum, da bi lahko tuje subvencije v določenem sektorju, za določeno vrsto gospodarske dejavnosti ali na podlagi določenega subvencijskega instrumenta izkrivljale notranji trg, Komisija opravi preiskavo trga v zvezi z določenim sektorjem, določeno vrsto gospodarske dejavnosti ali uporabo zadevnega subvencijskega instrumenta. Komisija med to preiskavo trga od zadevnih podjetij ali podjetniških združenj zahteva, da predložijo potrebne informacije, in lahko opravi potrebne inšpekcijske preglede. Komisija lahko od zadevne države članice ali tretje države zahteva tudi predložitev informacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)   Če razpoložljive informacije podpirajo utemeljen sum, da bi lahko tuje subvencije v določenem sektorju, za določeno vrsto gospodarske dejavnosti ali na podlagi določenega subvencijskega instrumenta izkrivljale notranji trg,
  lahko
  Komisija opravi preiskavo trga v zvezi z določenim sektorjem, določeno vrsto gospodarske dejavnosti ali uporabo zadevnega subvencijskega instrumenta. Komisija
  lahko
  med to preiskavo trga od zadevnih podjetij ali podjetniških združenj zahteva, da predložijo potrebne informacije, in lahko opravi potrebne inšpekcijske preglede. Komisija lahko od zadevne države članice ali tretje države zahteva tudi predložitev informacij.

(1)   Če razpoložljive informacije podpirajo utemeljen sum, da bi lahko tuje subvencije v določenem sektorju, za določeno vrsto gospodarske dejavnosti ali na podlagi določenega subvencijskega instrumenta izkrivljale notranji trg, Komisija opravi preiskavo trga v zvezi z določenim sektorjem, določeno vrsto gospodarske dejavnosti ali uporabo zadevnega subvencijskega instrumenta. Komisija med to preiskavo trga od zadevnih podjetij ali podjetniških združenj zahteva, da predložijo potrebne informacije, in lahko opravi potrebne inšpekcijske preglede. Komisija lahko od zadevne države članice ali tretje države zahteva tudi predložitev informacij.

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 2

Člen 34 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   Komisija
  lahko
  objavi poročilo o rezultatih svoje preiskave trga v določenih sektorjih, za določene vrste gospodarske dejavnosti ali za določene subvencijske instrumente ter zainteresirane strani pozove k predložitvi pripomb. | (2)   Komisija
  po potrebi
  objavi poročilo o rezultatih svoje preiskave trga v določenih sektorjih, za določene vrste gospodarske dejavnosti ali za določene subvencijske instrumente ter zainteresirane strani pozove k predložitvi pripomb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)   Komisija
  lahko
  objavi poročilo o rezultatih svoje preiskave trga v določenih sektorjih, za določene vrste gospodarske dejavnosti ali za določene subvencijske instrumente ter zainteresirane strani pozove k predložitvi pripomb.

(2)   Komisija
  po potrebi
  objavi poročilo o rezultatih svoje preiskave trga v določenih sektorjih, za določene vrste gospodarske dejavnosti ali za določene subvencijske instrumente ter zainteresirane strani pozove k predložitvi pripomb.

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 a (novo)

Člen 34 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 34a |
| | Dialog s tretjimi državami |
| | 1.
     
  Kadar Komisija po preiskavi trga v skladu s členom 34 odkrije obstoj izkrivljajočih tujih sistemskih subvencij ali kadar druge razpoložljive informacije podpirajo utemeljen sum o obstoju takih subvencij, lahko Komisija v imenu Unije začne dialog z zadevno tretjo državo, da bi preučili možnosti za pridobitev odprave ali spremembe subvencij, da bi odpravili njihove izkrivljajoče učinke na notranji trg. |
| | 2.
     
  Ta dialog Komisiji ne preprečuje nadaljnjega ukrepanja v skladu s to uredbo, vključno z začetkom ali nadaljevanjem preiskav ali uporabo začasnih ali izravnalnih ukrepov. |
| | 3.
     
  Komisija si lahko prizadeva za odpravo ali spremembo izkrivljajočih sistemskih subvencij tudi tako, da zadevo izpostavi na relevantnih mednarodnih forumih. |
| | 4.
     
  Komisija se lahko v imenu Unije posvetuje ali sodeluje s katero koli drugo tretjo državo, ki jo prizadene ista sistemska subvencija, ki izkrivlja konkurenco, ali s katero koli zainteresirano tretjo državo, da bi dosegli odpravo ali spremembo teh subvencij. To lahko po potrebi vključuje usklajevanje na ustreznih mednarodnih forumih in usklajevanje v odziv na izkrivljajoče sistemske subvencije. |
| | 5.
     
  Komisija nemudoma obvesti Evropski parlament in Svet o zadevnih spremembah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 34a

Člen 34a

Dialog s tretjimi državami

Dialog s tretjimi državami

1.
     
  Kadar Komisija po preiskavi trga v skladu s členom 34 odkrije obstoj izkrivljajočih tujih sistemskih subvencij ali kadar druge razpoložljive informacije podpirajo utemeljen sum o obstoju takih subvencij, lahko Komisija v imenu Unije začne dialog z zadevno tretjo državo, da bi preučili možnosti za pridobitev odprave ali spremembe subvencij, da bi odpravili njihove izkrivljajoče učinke na notranji trg.

2.
     
  Ta dialog Komisiji ne preprečuje nadaljnjega ukrepanja v skladu s to uredbo, vključno z začetkom ali nadaljevanjem preiskav ali uporabo začasnih ali izravnalnih ukrepov.

3.
     
  Komisija si lahko prizadeva za odpravo ali spremembo izkrivljajočih sistemskih subvencij tudi tako, da zadevo izpostavi na relevantnih mednarodnih forumih.

4.
     
  Komisija se lahko v imenu Unije posvetuje ali sodeluje s katero koli drugo tretjo državo, ki jo prizadene ista sistemska subvencija, ki izkrivlja konkurenco, ali s katero koli zainteresirano tretjo državo, da bi dosegli odpravo ali spremembo teh subvencij. To lahko po potrebi vključuje usklajevanje na ustreznih mednarodnih forumih in usklajevanje v odziv na izkrivljajoče sistemske subvencije.

5.
     
  Komisija nemudoma obvesti Evropski parlament in Svet o zadevnih spremembah.

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 1

Člen 35 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   Pooblastila Komisije iz člena 9 so omejena z desetletnim zastaralnim rokom, ki začne teči na dan dodelitve tuje subvencije zadevnemu podjetju. Vsak ukrep v zvezi s tujo subvencijo, ki ga Komisija sprejme v skladu s členi 8, 11, 12
  ali
  13, pretrga zastaralni rok. Po vsakem pretrganju zastaralnega roka začne ta teči znova. | (1)   Pooblastila Komisije iz člena 9 so omejena z desetletnim zastaralnim rokom, ki začne teči na dan dodelitve tuje subvencije zadevnemu podjetju. Vsak ukrep v zvezi s tujo subvencijo, ki ga Komisija sprejme v skladu s členi 8, 11, 12,
  13 ali 34
  , pretrga zastaralni rok. Po vsakem pretrganju zastaralnega roka začne ta teči znova. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)   Pooblastila Komisije iz člena 9 so omejena z desetletnim zastaralnim rokom, ki začne teči na dan dodelitve tuje subvencije zadevnemu podjetju. Vsak ukrep v zvezi s tujo subvencijo, ki ga Komisija sprejme v skladu s členi 8, 11, 12
  ali
  13, pretrga zastaralni rok. Po vsakem pretrganju zastaralnega roka začne ta teči znova.

(1)   Pooblastila Komisije iz člena 9 so omejena z desetletnim zastaralnim rokom, ki začne teči na dan dodelitve tuje subvencije zadevnemu podjetju. Vsak ukrep v zvezi s tujo subvencijo, ki ga Komisija sprejme v skladu s členi 8, 11, 12,
  13 ali 34
  , pretrga zastaralni rok. Po vsakem pretrganju zastaralnega roka začne ta teči znova.

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 40 – odstavek 3 a (novo)

Člen 40 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Uredba ne posega v uporabo Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3a)
     
  Uredba ne posega v uporabo Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  .

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 40 – odstavek 7

Člen 40 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7)   Preiskava v skladu s to uredbo se ne izvede niti se ne naložijo ali ohranijo ukrepi, če bi bili takšna preiskava ali ukrepi v nasprotju z obveznostmi Unije, ki izhajajo iz katerega koli ustreznega mednarodnega sporazuma, ki ga je sklenila. Zlasti se na podlagi te uredbe ne sprejmejo nobeni ukrepi, ki bi pomenili drugo dejavnost proti subvenciji v smislu člena 32.1 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih. Ta uredba Uniji ne preprečuje uveljavljanja njenih pravic ali izpolnjevanja njenih obveznosti iz mednarodnih sporazumov. | (7)   Preiskava v skladu s to uredbo se ne izvede niti se ne naložijo ali ohranijo ukrepi, če bi bili takšna preiskava ali ukrepi v nasprotju z obveznostmi Unije, ki izhajajo iz katerega koli ustreznega mednarodnega sporazuma, ki ga je sklenila. Zlasti se na podlagi te uredbe ne sprejmejo nobeni ukrepi, ki bi pomenili drugo dejavnost proti subvenciji v smislu člena 32.1 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih
  ter jih odobri tretja država, ki ni članica Svetovne trgovinske organizacije.
  Ta uredba Uniji ne preprečuje uveljavljanja njenih pravic ali izpolnjevanja njenih obveznosti iz mednarodnih sporazumov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(7)   Preiskava v skladu s to uredbo se ne izvede niti se ne naložijo ali ohranijo ukrepi, če bi bili takšna preiskava ali ukrepi v nasprotju z obveznostmi Unije, ki izhajajo iz katerega koli ustreznega mednarodnega sporazuma, ki ga je sklenila. Zlasti se na podlagi te uredbe ne sprejmejo nobeni ukrepi, ki bi pomenili drugo dejavnost proti subvenciji v smislu člena 32.1 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih. Ta uredba Uniji ne preprečuje uveljavljanja njenih pravic ali izpolnjevanja njenih obveznosti iz mednarodnih sporazumov.

(7)   Preiskava v skladu s to uredbo se ne izvede niti se ne naložijo ali ohranijo ukrepi, če bi bili takšna preiskava ali ukrepi v nasprotju z obveznostmi Unije, ki izhajajo iz katerega koli ustreznega mednarodnega sporazuma, ki ga je sklenila. Zlasti se na podlagi te uredbe ne sprejmejo nobeni ukrepi, ki bi pomenili drugo dejavnost proti subvenciji v smislu člena 32.1 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih
  ter jih odobri tretja država, ki ni članica Svetovne trgovinske organizacije.
  Ta uredba Uniji ne preprečuje uveljavljanja njenih pravic ali izpolnjevanja njenih obveznosti iz mednarodnih sporazumov.

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 1 – točka a

Člen 42 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | oblike, vsebine in postopkovnih podrobnosti priglasitev koncentracij v skladu s členom 19; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

oblike, vsebine in postopkovnih podrobnosti priglasitev koncentracij v skladu s členom 19;

| (a) | oblike, vsebine in postopkovnih podrobnosti priglasitev koncentracij v skladu s členom 19
  , vključno z morebitnim poenostavljenim postopkom; |
| --- | --- |

(a)

oblike, vsebine in postopkovnih podrobnosti priglasitev koncentracij v skladu s členom 19
  , vključno z morebitnim poenostavljenim postopkom;

, vključno z morebitnim poenostavljenim postopkom;

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 1 – točka b

Člen 42 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | oblike, vsebine in postopkovnih podrobnosti priglasitev tujih finančnih prispevkov v postopkih za oddajo javnega naročila v skladu s členom 28; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

oblike, vsebine in postopkovnih podrobnosti priglasitev tujih finančnih prispevkov v postopkih za oddajo javnega naročila v skladu s členom 28;

| (b) | oblike, vsebine in postopkovnih podrobnosti priglasitev tujih finančnih prispevkov v postopkih za oddajo javnega naročila v skladu s členom 28
  , vključno z morebitnim poenostavljenim postopkom; |
| --- | --- |

(b)

oblike, vsebine in postopkovnih podrobnosti priglasitev tujih finančnih prispevkov v postopkih za oddajo javnega naročila v skladu s členom 28
  , vključno z morebitnim poenostavljenim postopkom;

, vključno z morebitnim poenostavljenim postopkom;

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 1 a (novo)

Člen 42 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Prvi izvedbeni akt oziroma akti, ki zajemajo vse elemente iz odstavka 1, se sprejmejo najpozneje eno leto po začetku veljavnosti te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1a)
     
  Prvi izvedbeni akt oziroma akti, ki zajemajo vse elemente iz odstavka 1, se sprejmejo najpozneje eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44

Člen 44

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 44 | črtano |
| Delegirani akti | |
| (1)
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za namene: | |
| (a) | spreminjanja pragov za priglasitve iz členov 18 in 27 v skladu s prakso Komisije v prvih petih letih uporabe te uredbe in ob upoštevanju učinkovitosti njene uporabe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 44

Člen 44

črtano

črtano

Delegirani akti

Delegirani akti

(1)
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za namene:

(a)

(a)

spreminjanja pragov za priglasitve iz členov 18 in 27 v skladu s prakso Komisije v prvih petih letih uporabe te uredbe in ob upoštevanju učinkovitosti njene uporabe;

spreminjanja pragov za priglasitve iz členov 18 in 27 v skladu s prakso Komisije v prvih petih letih uporabe te uredbe in ob upoštevanju učinkovitosti njene uporabe;

| (b) | izvzetja nekaterih kategorij zadevnih podjetij iz obveznosti priglasitve v skladu s členoma 19 in 28 glede na prakso Komisije v prvih petih letih uporabe te uredbe, če ta praksa omogoča opredelitev gospodarskih dejavnosti, pri katerih ni verjetno, da bi tuje subvencije izkrivljale notranji trg; |
| --- | --- |

(b)

(b)

izvzetja nekaterih kategorij zadevnih podjetij iz obveznosti priglasitve v skladu s členoma 19 in 28 glede na prakso Komisije v prvih petih letih uporabe te uredbe, če ta praksa omogoča opredelitev gospodarskih dejavnosti, pri katerih ni verjetno, da bi tuje subvencije izkrivljale notranji trg;

izvzetja nekaterih kategorij zadevnih podjetij iz obveznosti priglasitve v skladu s členoma 19 in 28 glede na prakso Komisije v prvih petih letih uporabe te uredbe, če ta praksa omogoča opredelitev gospodarskih dejavnosti, pri katerih ni verjetno, da bi tuje subvencije izkrivljale notranji trg;

| (c) | spreminjanja rokov za pregled in poglobljene preiskave, kot so določeni v členih 24 in 29. |
| --- | --- |

(c)

(c)

spreminjanja rokov za pregled in poglobljene preiskave, kot so določeni v členih 24 in 29.

spreminjanja rokov za pregled in poglobljene preiskave, kot so določeni v členih 24 in 29.

(2)
     
  Delegirani akti iz odstavka 1 se sprejmejo v skladu s členom 45.

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45

Člen 45

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 45 | črtano |
| Izvajanje prenosa pooblastila | |
| (1)
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. | |
| (2)
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 44 se prenese na Komisijo za nedoločen čas, ki se začne dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe. | |
| (3)
     
  Prenos pooblastila iz člena 44 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | |
| (4)
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. | |
| (5)
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. | |
| (6)
     
  Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 44, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 45

Člen 45

črtano

črtano

Izvajanje prenosa pooblastila

Izvajanje prenosa pooblastila

(1)
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

(2)
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 44 se prenese na Komisijo za nedoločen čas, ki se začne dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

(3)
     
  Prenos pooblastila iz člena 44 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

(4)
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016.

(5)
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

(6)
     
  Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 44, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 46 – odstavek 1

Člen 46 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija najpozneje v 
  petih
  letih po začetku veljavnosti te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi
  te uredbe, ki mu po potrebi priloži ustrezne zakonodajne predloge. | 1.
     Komisija najpozneje v 
  dveh
  letih po začetku veljavnosti te uredbe
  in nato vsaka tri leta pregleda in oceni delovanje in učinkovitost te uredbe ter
  Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o 
  njeni
  uporabi.
  Ta pregled vključuje oceno pragov za priglasitev iz členov 18 in 27 ter njihovega učinka na sposobnost Komisije za učinkovito izvajanje te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija najpozneje v 
  petih
  letih po začetku veljavnosti te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi
  te uredbe, ki mu po potrebi priloži ustrezne zakonodajne predloge.

petih

te uredbe, ki mu po potrebi priloži ustrezne zakonodajne predloge.

1.
     Komisija najpozneje v 
  dveh
  letih po začetku veljavnosti te uredbe
  in nato vsaka tri leta pregleda in oceni delovanje in učinkovitost te uredbe ter
  Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o 
  njeni
  uporabi.
  Ta pregled vključuje oceno pragov za priglasitev iz členov 18 in 27 ter njihovega učinka na sposobnost Komisije za učinkovito izvajanje te uredbe.

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 46 – odstavek 1 a (novo)

Člen 46 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kadar poročilo priporoča spremembe te uredbe in če Komisija meni, da je to primerno glede na njeno prakso med uporabo te uredbe in ob upoštevanju učinkovitosti uporabe, se poročilu lahko priložijo ustrezni zakonodajni predlogi, tudi |
| | (a) | za spremembo pragov za priglasitve iz členov 18 in 27; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Kadar poročilo priporoča spremembe te uredbe in če Komisija meni, da je to primerno glede na njeno prakso med uporabo te uredbe in ob upoštevanju učinkovitosti uporabe, se poročilu lahko priložijo ustrezni zakonodajni predlogi, tudi

(a)

(a)

za spremembo pragov za priglasitve iz členov 18 in 27;

za spremembo pragov za priglasitve iz členov 18 in 27;

| (b) | za izvzetje nekaterih kategorij zadevnih podjetij, kot so dobronamerni državni premoženjski skladi ali pokojninski skladi, iz obveznosti priglasitve v skladu s členoma 19 in 28 zlasti tam, kjer praksa Komisije omogoča opredelitev gospodarskih dejavnosti, pri katerih ni verjetno, da bi tuje subvencije izkrivljale notranji trg; |
| --- | --- |

(b)

(b)

za izvzetje nekaterih kategorij zadevnih podjetij, kot so dobronamerni državni premoženjski skladi ali pokojninski skladi, iz obveznosti priglasitve v skladu s členoma 19 in 28 zlasti tam, kjer praksa Komisije omogoča opredelitev gospodarskih dejavnosti, pri katerih ni verjetno, da bi tuje subvencije izkrivljale notranji trg;

za izvzetje nekaterih kategorij zadevnih podjetij, kot so dobronamerni državni premoženjski skladi ali pokojninski skladi, iz obveznosti priglasitve v skladu s členoma 19 in 28 zlasti tam, kjer praksa Komisije omogoča opredelitev gospodarskih dejavnosti, pri katerih ni verjetno, da bi tuje subvencije izkrivljale notranji trg;

| (c) | za določitev posebnih pragov za priglasitve za nekatere gospodarske sektorje ali diferencirane pragove za različne vrste javnih naročil, zlasti kadar praksa Komisije omogoča opredelitev gospodarskih dejavnosti, pri katerih je verjetneje, da bodo tuje subvencije izkrivljale notranji trg, med drugim tudi v zvezi s strateškimi sektorji in kritično infrastrukturo; |
| --- | --- |

(c)

(c)

za določitev posebnih pragov za priglasitve za nekatere gospodarske sektorje ali diferencirane pragove za različne vrste javnih naročil, zlasti kadar praksa Komisije omogoča opredelitev gospodarskih dejavnosti, pri katerih je verjetneje, da bodo tuje subvencije izkrivljale notranji trg, med drugim tudi v zvezi s strateškimi sektorji in kritično infrastrukturo;

za določitev posebnih pragov za priglasitve za nekatere gospodarske sektorje ali diferencirane pragove za različne vrste javnih naročil, zlasti kadar praksa Komisije omogoča opredelitev gospodarskih dejavnosti, pri katerih je verjetneje, da bodo tuje subvencije izkrivljale notranji trg, med drugim tudi v zvezi s strateškimi sektorji in kritično infrastrukturo;

| (d) | za spreminjanje rokov za pregled in poglobljene preiskave, kot so določeni v členih 24 in 29; |
| --- | --- |

(d)

(d)

za spreminjanje rokov za pregled in poglobljene preiskave, kot so določeni v členih 24 in 29;

za spreminjanje rokov za pregled in poglobljene preiskave, kot so določeni v členih 24 in 29;

| (e) | za razveljavitev te uredbe, če Komisija meni, da je zaradi večstranskih pravil za obravnavo izkrivljajočih subvencij ta uredba postala v celoti odvečna. |
| --- | --- |

(e)

(e)

za razveljavitev te uredbe, če Komisija meni, da je zaradi večstranskih pravil za obravnavo izkrivljajočih subvencij ta uredba postala v celoti odvečna.

za razveljavitev te uredbe, če Komisija meni, da je zaradi večstranskih pravil za obravnavo izkrivljajočih subvencij ta uredba postala v celoti odvečna.

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 47 – odstavek 1

Člen 47 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   Ta uredba se uporablja za tuje subvencije, dodeljene v 
  desetih
  letih pred datumom začetka uporabe te uredbe, če take tuje subvencije izkrivljajo notranji trg po začetku uporabe te uredbe. | (1)   Ta uredba se uporablja za tuje subvencije, dodeljene v 
  sedmih
  letih pred datumom začetka uporabe te uredbe, če take tuje subvencije izkrivljajo notranji trg po začetku uporabe te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)   Ta uredba se uporablja za tuje subvencije, dodeljene v 
  desetih
  letih pred datumom začetka uporabe te uredbe, če take tuje subvencije izkrivljajo notranji trg po začetku uporabe te uredbe.

(1)   Ta uredba se uporablja za tuje subvencije, dodeljene v 
  sedmih
  letih pred datumom začetka uporabe te uredbe, če take tuje subvencije izkrivljajo notranji trg po začetku uporabe te uredbe.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0135/2022).

1

(1a)  
  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

1a

Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

(1b)  
  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

1b

Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

(1c)  
  Uredba (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji (UL L 79 I, 21.3.2019, str. 1).

1c

Uredba (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji (UL L 79 I, 21.3.2019, str. 1).

(1d)  
  Uredba (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu gospodarskih subjektov, blaga in storitev tretje države do trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu gospodarskih subjektov, blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav (instrument za mednarodno javno naročanje, IPI) (UL L ...).

1d

Uredba (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu gospodarskih subjektov, blaga in storitev tretje države do trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu gospodarskih subjektov, blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav (instrument za mednarodno javno naročanje, IPI) (UL L ...).

(47)  
  Medinstitucionalni sporazum z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

47

Medinstitucionalni sporazum z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

(1a)  
  Uredba (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu gospodarskih subjektov, blaga in storitev tretje države do trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu gospodarskih subjektov, blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav (instrument za mednarodno javno naročanje, IPI) (UL L ...).

1a

Uredba (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu gospodarskih subjektov, blaga in storitev tretje države do trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu gospodarskih subjektov, blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav (instrument za mednarodno javno naročanje, IPI) (UL L ...).

---

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/255 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/255

---

P9_TA(2022)0197

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: prehodne določbe za certifikate o kontrolnem pregledu, izdane v Ukrajini

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 8. aprila 2022 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2021/2306 glede prehodnih določb za certifikate o kontrolnem pregledu, izdane v Ukrajini (C(2022)02164 – 2022/2637(DEA))

(2022/C 465/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2022)02164), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2022)02164),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 11. aprila 2022, v katerem poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 11. aprila 2022, v katerem poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja predsedniku konference predsednikov odborov z dne 20. aprila 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja predsedniku konference predsednikov odborov z dne 20. aprila 2022,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in zlasti člena 38(8)(a)(ii), člena 46(7)(b) in člena 57(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in zlasti člena 38(8)(a)(ii), člena 46(7)(b) in člena 57(3),

| — | ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 3. maja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 3. maja 2022,

| A. | ker Ruska invazija na Ukrajino 24. februarja 2022 pomeni izjemen in neprimerljiv izziv za nadzorne organe in izvajalce nadzora, ki so bili priznani za izvoz ekoloških proizvodov iz Ukrajine v Unijo in ker so v Ukrajini motene tudi poštne storitve; |
| --- | --- |

A.

ker Ruska invazija na Ukrajino 24. februarja 2022 pomeni izjemen in neprimerljiv izziv za nadzorne organe in izvajalce nadzora, ki so bili priznani za izvoz ekoloških proizvodov iz Ukrajine v Unijo in ker so v Ukrajini motene tudi poštne storitve;

| B. | ker nekateri nadzorni organi in izvajalci nadzora, ki so v Ukrajini priznani za izvoz ekoloških proizvodov v Unijo, ne morejo izdajati certifikatov o kontrolnem pregledu s kvalificiranim elektronskim žigom (v nadaljnjem besedilu: e-žig), kot to zahteva člen 5(3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/2306 (2), saj vsi takšni nadzorni organi in izvajalci nadzora nimajo e-žiga; |
| --- | --- |

B.

ker nekateri nadzorni organi in izvajalci nadzora, ki so v Ukrajini priznani za izvoz ekoloških proizvodov v Unijo, ne morejo izdajati certifikatov o kontrolnem pregledu s kvalificiranim elektronskim žigom (v nadaljnjem besedilu: e-žig), kot to zahteva člen 5(3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/2306 (2), saj vsi takšni nadzorni organi in izvajalci nadzora nimajo e-žiga;

| C. | ker nadzorni organi in izvajalci nadzora prav tako ne morejo uporabiti možnosti izdaje certifikata o kontrolnem pregledu na papirju, kot to dopušča prehodna določba iz člena 11(1) Delegirane uredbe (EU) 2021/2306, saj so poštne storitve v Ukrajini trenutno motene; |
| --- | --- |

C.

ker nadzorni organi in izvajalci nadzora prav tako ne morejo uporabiti možnosti izdaje certifikata o kontrolnem pregledu na papirju, kot to dopušča prehodna določba iz člena 11(1) Delegirane uredbe (EU) 2021/2306, saj so poštne storitve v Ukrajini trenutno motene;

| D. | ker je treba zagotoviti, da se omogoči nadaljnji izvoz ekoloških proizvodov iz Ukrajine v Unijo, je Komisija predlagala Delegirano uredbo (EU) 2021/2306, ki nadzornim organom in izvajalcem nadzora v Ukrajini dovoljuje, da do 30. junija 2022 certifikate o kontrolnem pregledu pripravijo in pošljejo v sistemu TRACES v elektronski obliki brez e-žiga; |
| --- | --- |

D.

ker je treba zagotoviti, da se omogoči nadaljnji izvoz ekoloških proizvodov iz Ukrajine v Unijo, je Komisija predlagala Delegirano uredbo (EU) 2021/2306, ki nadzornim organom in izvajalcem nadzora v Ukrajini dovoljuje, da do 30. junija 2022 certifikate o kontrolnem pregledu pripravijo in pošljejo v sistemu TRACES v elektronski obliki brez e-žiga;

| E. | ker bi se morala zaradi ruske invazije na Ukrajino in potrebe po takojšnjem odzivu ta uredba uporabljati retroaktivno od 24. februarja 2022; |
| --- | --- |

E.

ker bi se morala zaradi ruske invazije na Ukrajino in potrebe po takojšnjem odzivu ta uredba uporabljati retroaktivno od 24. februarja 2022;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Uredba (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (UL L 150, 14.6.2018, str. 1).

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2306 z dne 21. oktobra 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta s pravili o uradnem nadzoru pošiljk ekoloških proizvodov in proizvodov iz preusmeritve, namenjenih za uvoz v Unijo, ter o certifikatu o kontrolnem pregledu (UL L 461, 27.12.2021, str. 13).

---

četrtek 5. maja 2022

| 6.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 465/257 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 465/257

---

P9_TA(2022)0198

Prehodna pravila za ovojnino in označevanje zdravil za uporabo v veterinarski medicini ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prehodnih pravilih za ovojnino in označevanje zdravil za uporabo v veterinarski medicini, odobrenih v skladu z Direktivo 2001/82/ES in Uredbo (ES) št. 726/2004 (COM(2022)0076 – C9-0054/2022 – 2022/0053(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 465/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0076), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0076),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 ter točke (b) člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0054/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 ter točke (b) člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0054/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. marca 2022 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. marca 2022 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. aprila 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. aprila 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2022)0053

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. maja 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prehodnih pravil za ovojnino in označevanje zdravil za uporabo v veterinarski medicini, odobrenih ali registriranih v skladu z Direktivo 2001/82/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/839.)

---