# Euroopan unionin C 469/2022

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 469 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta9. joulukuuta 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 469

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta9. joulukuuta 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Neuvosto |
| 2022/C 469/01 | Neuvoston suositus, annettu 28 päivänä marraskuuta 2022, aiheesta Tie koulumenestykseen ja koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä politiikoista 28. kesäkuuta 2011 annetun neuvoston suosituksen korvaaminen (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

2022/C 469/01

Neuvoston suositus, annettu 28 päivänä marraskuuta 2022, aiheesta Tie koulumenestykseen ja koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä politiikoista 28. kesäkuuta 2011 annetun neuvoston suosituksen korvaaminen (
  1
  )

1

1

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 469/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10431 – ALI GROUP / WELBILT) (
  1
  ) | 16 |
| 2022/C 469/03 | Komission tiedonanto palvelinten ja tiedontallennustuotteiden virtalähteiden hyötysuhdetta koskevien ekosuunnitteluvaatimusten ja hitsauslaitteiden virtalähteen hyötysuhdetta koskevien ekosuunnitteluvaatimusten soveltamisesta (
  1
  ) | 17 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2022/C 469/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10431 – ALI GROUP / WELBILT) (
  1
  )

1

16

2022/C 469/03

Komission tiedonanto palvelinten ja tiedontallennustuotteiden virtalähteiden hyötysuhdetta koskevien ekosuunnitteluvaatimusten ja hitsauslaitteiden virtalähteen hyötysuhdetta koskevien ekosuunnitteluvaatimusten soveltamisesta (
  1
  )

1

17

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2022/C 469/04 | Neuvoston päätelmät hyvinvoinnin tukemisesta digitaalisessa koulutuksessa | 19 |
| 2022/C 469/05 | Ilmoitus henkilöille, joihin sovelletaan neuvoston päätöksessä 2010/788/YUTP, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2022/2412, ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1183/2005, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön asetuksella (EU) 2022/2401, Kongon demokraattisen tasavallan tilanteen johdosta määrättäviä rajoittavia toimenpiteitä | 29 |
| 2022/C 469/06 | Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan neuvoston päätöksessä 2010/788/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1183/2005 Kongon demokraattisen tasavallan tilanteen johdosta määrättäviä rajoittavia toimenpiteitä | 30 |
| 2022/C 469/07 | Ilmoitus henkilöille, joihin sovelletaan Kongon demokraattisen tasavallan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2010/788/YUTP, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (YUTP) 2022/2398, ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1183/2005, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/2397, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä | 32 |
| 2022/C 469/08 | Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan Kongon demokraattisen tasavallan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2010/788/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1183/2005 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä | 33 |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 469/09 | Euron kurssi – 8. joulukuuta 2022 | 35 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2022/C 469/04

Neuvoston päätelmät hyvinvoinnin tukemisesta digitaalisessa koulutuksessa

19

2022/C 469/05

Ilmoitus henkilöille, joihin sovelletaan neuvoston päätöksessä 2010/788/YUTP, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2022/2412, ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1183/2005, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön asetuksella (EU) 2022/2401, Kongon demokraattisen tasavallan tilanteen johdosta määrättäviä rajoittavia toimenpiteitä

29

2022/C 469/06

Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan neuvoston päätöksessä 2010/788/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1183/2005 Kongon demokraattisen tasavallan tilanteen johdosta määrättäviä rajoittavia toimenpiteitä

30

2022/C 469/07

Ilmoitus henkilöille, joihin sovelletaan Kongon demokraattisen tasavallan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2010/788/YUTP, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (YUTP) 2022/2398, ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1183/2005, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/2397, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

32

2022/C 469/08

Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan Kongon demokraattisen tasavallan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2010/788/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1183/2005 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

33

Euroopan komissio

2022/C 469/09

Euron kurssi – 8. joulukuuta 2022

35

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 469/10 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 36 |

V   Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2022/C 469/10

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

| 9.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 469/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 469/1

---

NEUVOSTON SUOSITUS

annettu 28 päivänä marraskuuta 2022,

aiheesta ”Tie koulumenestykseen” ja koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä politiikoista 28. kesäkuuta 2011 annetun neuvoston suosituksen korvaaminen

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 469/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 165 ja 166 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| 1. | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin (1) ensimmäisessä ja yhdennessätoista periaatteessa korostetaan, että on tärkeää taata laadukas ja osallistava koulutus kaikille nuoresta iästä lähtien. Näiden periaatteiden tehokas täytäntöönpano riippuu jäsenvaltioiden päättäväisyydestä ja toiminnasta. EU:n tason toimilla voidaan täydentää kansallisia toimia, ja komissio on esittänyt oman panoksensa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa (2). |
| --- | --- |

1.

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin (1) ensimmäisessä ja yhdennessätoista periaatteessa korostetaan, että on tärkeää taata laadukas ja osallistava koulutus kaikille nuoresta iästä lähtien. Näiden periaatteiden tehokas täytäntöönpano riippuu jäsenvaltioiden päättäväisyydestä ja toiminnasta. EU:n tason toimilla voidaan täydentää kansallisia toimia, ja komissio on esittänyt oman panoksensa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa (2).

| 2. | Euroopan komissio julkaisi 30 päivänä syyskuuta 2020 tiedonannon eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä (3). Osallisuus on yksi eurooppalaisen koulutusalueen kuudesta ulottuvuudesta. Neuvosto hyväksyi 18 päivänä helmikuuta 2021 neuvoston päätöslauselman eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (4). Sen strateginen prioriteetti 1 on koulutuksen laadun, tasapuolisuuden ja osallistavuuden parantaminen ja kaikkien oppijoiden menestyksen lisääminen. |
| --- | --- |

2.

Euroopan komissio julkaisi 30 päivänä syyskuuta 2020 tiedonannon eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä (3). Osallisuus on yksi eurooppalaisen koulutusalueen kuudesta ulottuvuudesta. Neuvosto hyväksyi 18 päivänä helmikuuta 2021 neuvoston päätöslauselman eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (4). Sen strateginen prioriteetti 1 on koulutuksen laadun, tasapuolisuuden ja osallistavuuden parantaminen ja kaikkien oppijoiden menestyksen lisääminen.

| 3. | Euroopan nuorison teemavuoden 2022 (5) tavoitteena on osallistaa ja voimaannuttaa nuoria heidän oman tulevaisuutensa ja Euroopan tulevaisuuden muovaamiseen sekä tarjota nuorille enemmän mahdollisuuksia osallistua elämäänsä vaikuttavien päätösten tekoon. |
| --- | --- |

3.

Euroopan nuorison teemavuoden 2022 (5) tavoitteena on osallistaa ja voimaannuttaa nuoria heidän oman tulevaisuutensa ja Euroopan tulevaisuuden muovaamiseen sekä tarjota nuorille enemmän mahdollisuuksia osallistua elämäänsä vaikuttavien päätösten tekoon.

| 4. | Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin tuloksia käsittelevässä loppuraportissa kansalaiset kehottavat Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita luomaan vuoteen 2025 mennessä osallistava eurooppalainen koulutusalue, jossa kaikilla kansalaisilla, myös maaseudulla ja syrjäisillä alueilla, on yhtäläinen pääsy laadukkaaseen koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen (6). Komission vuonna 2020 antaman tiedonannon mukaan osallisuus ja sukupuolten tasa-arvo on yksi vuoteen 2025 mennessä toteutettavan eurooppalaisen koulutusalueen keskeisistä ulottuvuuksista. Lisäksi siinä kehotetaan irrottamaan koulutustulokset sosioekonomisesta taustasta. Neuvosto on katsonut, että vuoteen 2030 mennessä lukutaidossa, matematiikassa ja luonnontieteissä heikosti suoriutuvien 15-vuotiaiden osuuden olisi oltava alle 15 prosenttia, ja on sitoutunut pienentämään koulunkäynnin varhain keskeyttävien osuuden alle 9 prosenttiin. |
| --- | --- |

4.

Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin tuloksia käsittelevässä loppuraportissa kansalaiset kehottavat Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita luomaan vuoteen 2025 mennessä osallistava eurooppalainen koulutusalue, jossa kaikilla kansalaisilla, myös maaseudulla ja syrjäisillä alueilla, on yhtäläinen pääsy laadukkaaseen koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen (6). Komission vuonna 2020 antaman tiedonannon mukaan osallisuus ja sukupuolten tasa-arvo on yksi vuoteen 2025 mennessä toteutettavan eurooppalaisen koulutusalueen keskeisistä ulottuvuuksista. Lisäksi siinä kehotetaan irrottamaan koulutustulokset sosioekonomisesta taustasta. Neuvosto on katsonut, että vuoteen 2030 mennessä lukutaidossa, matematiikassa ja luonnontieteissä heikosti suoriutuvien 15-vuotiaiden osuuden olisi oltava alle 15 prosenttia, ja on sitoutunut pienentämään koulunkäynnin varhain keskeyttävien osuuden alle 9 prosenttiin.

| 5. | Vaikka koulunkäynnin varhain keskeyttävien osuus on pienentynyt EU:n tasolla merkittävät 3,9 prosenttiyksikköä vuosina 2010–2021, monet oppijat keskeyttävät edelleen opintonsa ennenaikaisesti. Koulunkäyntinsä varhain keskeyttäneiden osuus oli vuonna 2021 EU:ssa keskimäärin 9,7 prosenttia, mikä on hieman alle vuodelle 2020 asetetun EU:n tason (ET 2020) 10 prosentin tavoitteen. Vieläkin yli 3,2 miljoonaa nuorta (18–24-vuotiasta) EU:ssa keskeyttää koulunkäyntinsä varhain. Maiden välillä ja niiden sisällä on edelleen huomattavia eroja, ja tietyt ryhmät ovat jatkuvasti eriarvoisessa asemassa (esimerkiksi maahanmuuttajat, nuoret miehet, etniset vähemmistöt, kuten romanit, sekä maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden nuoret menestyvät muita heikommin). |
| --- | --- |

5.

Vaikka koulunkäynnin varhain keskeyttävien osuus on pienentynyt EU:n tasolla merkittävät 3,9 prosenttiyksikköä vuosina 2010–2021, monet oppijat keskeyttävät edelleen opintonsa ennenaikaisesti. Koulunkäyntinsä varhain keskeyttäneiden osuus oli vuonna 2021 EU:ssa keskimäärin 9,7 prosenttia, mikä on hieman alle vuodelle 2020 asetetun EU:n tason (ET 2020) 10 prosentin tavoitteen. Vieläkin yli 3,2 miljoonaa nuorta (18–24-vuotiasta) EU:ssa keskeyttää koulunkäyntinsä varhain. Maiden välillä ja niiden sisällä on edelleen huomattavia eroja, ja tietyt ryhmät ovat jatkuvasti eriarvoisessa asemassa (esimerkiksi maahanmuuttajat, nuoret miehet, etniset vähemmistöt, kuten romanit, sekä maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden nuoret menestyvät muita heikommin).

| 6. | OECD:n kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelman (PISA) vuoden 2018 tulokset osoittavat, että perustaidoissa heikosti menestyvien määrä on kasvanut vuosina 2009–2018 monissa maissa. Tällä hetkellä joka viidennellä 15-vuotiaalla eurooppalaisella nuorella on yhä vajavaiset taidot lukemisessa, matematiikassa ja luonnontieteissä. Vuonna 2018 tehdyn monilukutaitoa mittaavan kansainvälisen ICILS-tutkimuksen tulokset osoittavat lisäksi, että joka viidennellä EU:n nuorista ei ole digitaalisia perustaitoja. Lisäksi tutkimuksessa paljastui vakavia sosioekonomiseen taustaan liittyviä suoriutumiseroja, jotka uhkaavat syventää digitaalista kuilua (7). |
| --- | --- |

6.

OECD:n kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelman (PISA) vuoden 2018 tulokset osoittavat, että perustaidoissa heikosti menestyvien määrä on kasvanut vuosina 2009–2018 monissa maissa. Tällä hetkellä joka viidennellä 15-vuotiaalla eurooppalaisella nuorella on yhä vajavaiset taidot lukemisessa, matematiikassa ja luonnontieteissä. Vuonna 2018 tehdyn monilukutaitoa mittaavan kansainvälisen ICILS-tutkimuksen tulokset osoittavat lisäksi, että joka viidennellä EU:n nuorista ei ole digitaalisia perustaitoja. Lisäksi tutkimuksessa paljastui vakavia sosioekonomiseen taustaan liittyviä suoriutumiseroja, jotka uhkaavat syventää digitaalista kuilua (7).

| 7. | Tiedot vahvistavat, että sosioekonominen tausta ennakoi vahvimmin oppimistuloksia. Heikommista lähtökohdista tulevat oppijat ovat useimmissa EU-maissa yliedustettuina niiden joukossa, jotka päättävät koulutuksensa ilman toisen asteen tutkintoa. PISA 2018 -tutkimus paljasti, että lukutaidossa heikosti suoriutuvien osuus on useimmissa EU-maissa huomattavasti suurempi taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista taustaa koskevan indeksin (ESCS) alimmassa neljänneksessä verrattuna ylimpään neljännekseen, jopa yli 40 prosenttiyksikköä joissakin EU-maissa. Akateeminen kirjallisuus vahvistaa, että heikommista sosioekonomisista lähtökohdista tulevilla oppilailla on usein enemmän vaikeuksia kehittää akateemisia ja kielellisiä taitoja. Heillä on useammin oppimiseen liittyviä käyttäytymisongelmia ja vähemmän motivaatiota oppimiseen, he päättävät koulutuksensa varhemmin ja heillä on koulutuksen päättäessään heikompi pätevyys ja riittämättömät valmiudet osallistua täysipainoisesti yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

7.

Tiedot vahvistavat, että sosioekonominen tausta ennakoi vahvimmin oppimistuloksia. Heikommista lähtökohdista tulevat oppijat ovat useimmissa EU-maissa yliedustettuina niiden joukossa, jotka päättävät koulutuksensa ilman toisen asteen tutkintoa. PISA 2018 -tutkimus paljasti, että lukutaidossa heikosti suoriutuvien osuus on useimmissa EU-maissa huomattavasti suurempi taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista taustaa koskevan indeksin (ESCS) alimmassa neljänneksessä verrattuna ylimpään neljännekseen, jopa yli 40 prosenttiyksikköä joissakin EU-maissa. Akateeminen kirjallisuus vahvistaa, että heikommista sosioekonomisista lähtökohdista tulevilla oppilailla on usein enemmän vaikeuksia kehittää akateemisia ja kielellisiä taitoja. Heillä on useammin oppimiseen liittyviä käyttäytymisongelmia ja vähemmän motivaatiota oppimiseen, he päättävät koulutuksensa varhemmin ja heillä on koulutuksen päättäessään heikompi pätevyys ja riittämättömät valmiudet osallistua täysipainoisesti yhteiskuntaan.

| 8. | Jäsenvaltiot ovat viime vuosina integroineet koulutusjärjestelmiinsä suuren määrän kouluikäisiä EU:n ulkopuolelta tulleita maahanmuuttajia (myös pakolaisia (8)), joista osalla on hyvin heikot perustaidot. Lisähaasteita aiheuttavat Ukrainan sotaa pakenevat ihmiset, joista suuri osa on kouluikäisiä lapsia, jotka tarvitsevat kohdennettua oppimistukea (muun muassa opetuskielen oppimiseksi) ja psykososiaalista tukea. |
| --- | --- |

8.

Jäsenvaltiot ovat viime vuosina integroineet koulutusjärjestelmiinsä suuren määrän kouluikäisiä EU:n ulkopuolelta tulleita maahanmuuttajia (myös pakolaisia (8)), joista osalla on hyvin heikot perustaidot. Lisähaasteita aiheuttavat Ukrainan sotaa pakenevat ihmiset, joista suuri osa on kouluikäisiä lapsia, jotka tarvitsevat kohdennettua oppimistukea (muun muassa opetuskielen oppimiseksi) ja psykososiaalista tukea.

| 9. | PISA 2015 ja 2018 -tutkimusten tulokset valaisivat myös oppilaiden vähenevää kouluun kuulumisen tunnetta ja laajalle levinnyttä ja lisääntyvää kiusaamista/verkkokiusaamista. Tutkimuksissa korostetaan henkisen, sosiaalisen ja fyysisen hyvinvoinnin merkitystä kouluissa, jotta voidaan parantaa lasten ja nuorten mahdollisuuksia menestyä koulutuksessa ja elämässä. Tutkimukset vahvistavat, että mielenterveysongelmat sekä väkivalta ja kiusaaminen, rasismi, muukalaisviha ja muut suvaitsemattomuuden ja syrjinnän muodot vaikuttavat tuhoisasti lasten ja nuorten henkiseen hyvinvointiin ja oppimistuloksiin. Tutkimukset osoittavat myös, että muita heikommassa asemassa olevat ryhmät ovat alttiimpia kiusaamiselle ja että heikommassa sosioekonomisessa ympäristössä sijaitsevien koulujen oppijoilla kouluun kuulumisen tunne on heikompi kuin varakkaammilla vertaisillaan. |
| --- | --- |

9.

PISA 2015 ja 2018 -tutkimusten tulokset valaisivat myös oppilaiden vähenevää kouluun kuulumisen tunnetta ja laajalle levinnyttä ja lisääntyvää kiusaamista/verkkokiusaamista. Tutkimuksissa korostetaan henkisen, sosiaalisen ja fyysisen hyvinvoinnin merkitystä kouluissa, jotta voidaan parantaa lasten ja nuorten mahdollisuuksia menestyä koulutuksessa ja elämässä. Tutkimukset vahvistavat, että mielenterveysongelmat sekä väkivalta ja kiusaaminen, rasismi, muukalaisviha ja muut suvaitsemattomuuden ja syrjinnän muodot vaikuttavat tuhoisasti lasten ja nuorten henkiseen hyvinvointiin ja oppimistuloksiin. Tutkimukset osoittavat myös, että muita heikommassa asemassa olevat ryhmät ovat alttiimpia kiusaamiselle ja että heikommassa sosioekonomisessa ympäristössä sijaitsevien koulujen oppijoilla kouluun kuulumisen tunne on heikompi kuin varakkaammilla vertaisillaan.

| 10. | Covid-19-pandemia on tehnyt näihin haasteisiin vastaamisesta entistä tärkeämpää. Useiden tutkimusten mukaan kriisi on voinut lisätä koulunkäynnin keskeyttämisen todennäköisyyttä niiden oppijoiden kohdalla, jotka ovat vaarassa etääntyä koulusta. Lisäksi se on vaikuttanut haitallisesti oppijoiden mielenterveyteen ja yleiseen hyvinvointiin (9). |
| --- | --- |

10.

Covid-19-pandemia on tehnyt näihin haasteisiin vastaamisesta entistä tärkeämpää. Useiden tutkimusten mukaan kriisi on voinut lisätä koulunkäynnin keskeyttämisen todennäköisyyttä niiden oppijoiden kohdalla, jotka ovat vaarassa etääntyä koulusta. Lisäksi se on vaikuttanut haitallisesti oppijoiden mielenterveyteen ja yleiseen hyvinvointiin (9).

| 11. | Neuvosto hyväksyi vuonna 2011 suosituksen koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä politiikoista (10). Suosituksen täytäntöönpanemiseksi on tehty paljon työtä EU:n ja kansallisella tasolla, erityisesti vertaisoppimisen ja jäsenvaltioiden välisen hyvien käytäntöjen vaihdon avulla eurooppalaisen koulutuspoliittisen yhteistyön (ET 2020) puitteissa. Monenlaisia resursseja, esimerkkejä onnistuneista toimenpiteistä ja aineistoja on saatavilla verkossa eurooppalaisen koulujen työkalupakin ja koulutuksen varhaisen keskeyttämisen torjumista koskevan Cedefopin ammatillisen koulutuksen työkalupakin sivuilla. Vuonna 2019 julkaistu riippumaton arviointi suosituksen täytäntöönpanosta (11) osoittaa vahvasti, että suositus ja siihen liittyvät EU:n politiikkavälineet ovat edistäneet muutoksia oppilaitoksissa ja toimintapolitiikoissa ja tukeneet koulutuksen varhaisen keskeyttämisen vähentämistä. Siinä korostetaan myös aloja, joilla tarvitaan lisätyötä. |
| --- | --- |

11.

Neuvosto hyväksyi vuonna 2011 suosituksen koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä politiikoista (10). Suosituksen täytäntöönpanemiseksi on tehty paljon työtä EU:n ja kansallisella tasolla, erityisesti vertaisoppimisen ja jäsenvaltioiden välisen hyvien käytäntöjen vaihdon avulla eurooppalaisen koulutuspoliittisen yhteistyön (ET 2020) puitteissa. Monenlaisia resursseja, esimerkkejä onnistuneista toimenpiteistä ja aineistoja on saatavilla verkossa eurooppalaisen koulujen työkalupakin ja koulutuksen varhaisen keskeyttämisen torjumista koskevan Cedefopin ammatillisen koulutuksen työkalupakin sivuilla. Vuonna 2019 julkaistu riippumaton arviointi suosituksen täytäntöönpanosta (11) osoittaa vahvasti, että suositus ja siihen liittyvät EU:n politiikkavälineet ovat edistäneet muutoksia oppilaitoksissa ja toimintapolitiikoissa ja tukeneet koulutuksen varhaisen keskeyttämisen vähentämistä. Siinä korostetaan myös aloja, joilla tarvitaan lisätyötä.

| 12. | Erasmus+ -ohjelmasta on tuettu useita kansainvälisiä hankkeita, jotka koskevat osallisuutta eri koulutusaloilla ja joissa on puututtu alisuoriutumiseen ja koulunkäynnin varhaiseen keskeyttämiseen. Osallisuus on yksi Erasmus+ -ohjelman yleisistä painopistealueista kaudella 2021–2027. Lisäksi yksi ohjelman erityisistä poliittisista painopisteistä on puuttuminen oppimisvaikeuksiin, koulunkäynnin varhaiseen keskeyttämiseen ja perustaitojen heikkoon hallintaan, ja sen pohjalta Erasmus+ -rahoituksen sidosryhmät voivat panna täytäntöön toimintapoliittisia suosituksia. |
| --- | --- |

12.

Erasmus+ -ohjelmasta on tuettu useita kansainvälisiä hankkeita, jotka koskevat osallisuutta eri koulutusaloilla ja joissa on puututtu alisuoriutumiseen ja koulunkäynnin varhaiseen keskeyttämiseen. Osallisuus on yksi Erasmus+ -ohjelman yleisistä painopistealueista kaudella 2021–2027. Lisäksi yksi ohjelman erityisistä poliittisista painopisteistä on puuttuminen oppimisvaikeuksiin, koulunkäynnin varhaiseen keskeyttämiseen ja perustaitojen heikkoon hallintaan, ja sen pohjalta Erasmus+ -rahoituksen sidosryhmät voivat panna täytäntöön toimintapoliittisia suosituksia.

| 13. | Euroopan rakenne- ja investointirahastot (ERI-rahastot) 2014–2020 ovat mobilisoineet merkittäviä investointeja, joilla torjutaan koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä ja tuetaan useita laajamittaisia hankkeita neuvoston vuonna 2011 antaman suosituksen mukaisesti. Euroopan sosiaalirahasto plussasta tuetaan ihmisiä, alueita ja jäsenvaltioita, jotka kohtaavat erilaisia haasteita esimerkiksi pandemiasta elpymisessä tai ilmastoa, työllisyyttä, sosiaalista osallisuutta ja koulutusta koskevien EU:n tavoitteiden saavuttamisessa. ERI-rahastojen ja vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen käytössä hyödynnetään muun muassa talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. |
| --- | --- |

13.

Euroopan rakenne- ja investointirahastot (ERI-rahastot) 2014–2020 ovat mobilisoineet merkittäviä investointeja, joilla torjutaan koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä ja tuetaan useita laajamittaisia hankkeita neuvoston vuonna 2011 antaman suosituksen mukaisesti. Euroopan sosiaalirahasto plussasta tuetaan ihmisiä, alueita ja jäsenvaltioita, jotka kohtaavat erilaisia haasteita esimerkiksi pandemiasta elpymisessä tai ilmastoa, työllisyyttä, sosiaalista osallisuutta ja koulutusta koskevien EU:n tavoitteiden saavuttamisessa. ERI-rahastojen ja vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen käytössä hyödynnetään muun muassa talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia.

| 14. | Teknisen tuen väline tarjoaa jäsenvaltioille mahdollisuuden saada pyynnöstä tukea räätälöityihin uudistuksiin monilla aloilla, kuten lasten oppimistulosten parantamisessa, varhaiskasvatuksen parantamisessa, kansallisten strategioiden ja toimintasuunnitelmien laatimisessa koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen käsittelemiseksi ja ehkäisemiseksi, opettajien rekrytoinnin ja ammatillisen kehittämisen tukemiseen tarkoitettujen välineiden kehittämisessä tai opetussuunnitelman uudistuksen valmistelussa ja toteuttamisessa. Useat jäsenvaltiot ovat käyttäneet teknisen tuen välinettä ja sitä edeltänyttä rakenneuudistusten tukiohjelmaa tukeakseen uudistuksia, jotka liittyvät koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen ehkäisemiseen erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien lasten osalta. |
| --- | --- |

14.

Teknisen tuen väline tarjoaa jäsenvaltioille mahdollisuuden saada pyynnöstä tukea räätälöityihin uudistuksiin monilla aloilla, kuten lasten oppimistulosten parantamisessa, varhaiskasvatuksen parantamisessa, kansallisten strategioiden ja toimintasuunnitelmien laatimisessa koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen käsittelemiseksi ja ehkäisemiseksi, opettajien rekrytoinnin ja ammatillisen kehittämisen tukemiseen tarkoitettujen välineiden kehittämisessä tai opetussuunnitelman uudistuksen valmistelussa ja toteuttamisessa. Useat jäsenvaltiot ovat käyttäneet teknisen tuen välinettä ja sitä edeltänyttä rakenneuudistusten tukiohjelmaa tukeakseen uudistuksia, jotka liittyvät koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen ehkäisemiseen erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien lasten osalta.

| 15. | Lapset ja nuoret tarvitsevat tasapainoisen yhdistelmän kognitiivisia, sosiaalisia ja tunnetaitoja saavuttaakseen myönteisiä tuloksia koulussa ja elämässä. Elinikäisen oppimisen avaintaidoista 22 päivänä toukokuuta 2018 annetussa neuvoston suosituksessa (12) määritellään ”henkilökohtaiset, sosiaaliset ja oppimistaidot”. Niihin sisältyy kyky käsitellä epävarmuutta ja monimutkaisuutta, kyky tukea omaa fyysistä ja henkistä hyvinvointia, kyky ylläpitää fyysistä ja henkistä hyvinvointia, kehittää yhteistyöhön perustuvia ja myönteisiä suhteita, kyky elää terveystietoisesti ja tulevaisuuteen suuntautuen sekä hallita konflikteja osallistavassa ja kannustavassa ympäristössä. |
| --- | --- |

15.

Lapset ja nuoret tarvitsevat tasapainoisen yhdistelmän kognitiivisia, sosiaalisia ja tunnetaitoja saavuttaakseen myönteisiä tuloksia koulussa ja elämässä. Elinikäisen oppimisen avaintaidoista 22 päivänä toukokuuta 2018 annetussa neuvoston suosituksessa (12) määritellään ”henkilökohtaiset, sosiaaliset ja oppimistaidot”. Niihin sisältyy kyky käsitellä epävarmuutta ja monimutkaisuutta, kyky tukea omaa fyysistä ja henkistä hyvinvointia, kyky ylläpitää fyysistä ja henkistä hyvinvointia, kehittää yhteistyöhön perustuvia ja myönteisiä suhteita, kyky elää terveystietoisesti ja tulevaisuuteen suuntautuen sekä hallita konflikteja osallistavassa ja kannustavassa ympäristössä.

| 16. | Neuvoston päätelmissä koulutuksen tasapuolisuudesta ja osallistavuudesta kaikkien oppijoiden menestyksen edistämiseksi (13) kehotetaan jäsenvaltioita toteuttamaan koulutuspoliittisia toimenpiteitä ja jatkamaan tarvittaessa koulutusjärjestelmien uudistuksia pyrkien koulutuksen koko laajuudelta ja kokonaisvaltaisen instituutiostrategian puitteissa lisäämään yhtäläisiä mahdollisuuksia ja osallisuutta ja edistämään opintomenestystä kaikilla tasoilla ja kaikissa koulutusmuodoissa. |
| --- | --- |

16.

Neuvoston päätelmissä koulutuksen tasapuolisuudesta ja osallistavuudesta kaikkien oppijoiden menestyksen edistämiseksi (13) kehotetaan jäsenvaltioita toteuttamaan koulutuspoliittisia toimenpiteitä ja jatkamaan tarvittaessa koulutusjärjestelmien uudistuksia pyrkien koulutuksen koko laajuudelta ja kokonaisvaltaisen instituutiostrategian puitteissa lisäämään yhtäläisiä mahdollisuuksia ja osallisuutta ja edistämään opintomenestystä kaikilla tasoilla ja kaikissa koulutusmuodoissa.

| 17. | Neuvoston päätelmissä tulevaisuuden eurooppalaisista opettajista ja kouluttajista (14) todetaan, että opettajat, kouluttajat ja koulunjohtajat ovat oppimisen välttämätön liikkeellepaneva voima, ja korostetaan tarvetta kehittää ja päivittää heidän osaamistaan. Eurooppalaisesta koulutusalueesta annetussa tiedonannossa ja neuvoston päätöslauselmassa tunnustettiin opettajien ja kouluttajien keskeinen rooli. |
| --- | --- |

17.

Neuvoston päätelmissä tulevaisuuden eurooppalaisista opettajista ja kouluttajista (14) todetaan, että opettajat, kouluttajat ja koulunjohtajat ovat oppimisen välttämätön liikkeellepaneva voima, ja korostetaan tarvetta kehittää ja päivittää heidän osaamistaan. Eurooppalaisesta koulutusalueesta annetussa tiedonannossa ja neuvoston päätöslauselmassa tunnustettiin opettajien ja kouluttajien keskeinen rooli.

| 18. | Laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä 22 päivänä toukokuuta 2019 annetussa neuvoston suosituksessa (15) korostetaan, että kaikkien lasten saatavilla olevat laadukkaat varhaiskasvatuspalvelut tukevat heidän tervettä kehitystään ja koulumenestystään, auttavat vähentämään sosiaalista epätasa-arvoa sekä kaventavat eri sosioekonomisista taustoista tulevien lasten välisiä eroja osaamisessa. |
| --- | --- |

18.

Laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä 22 päivänä toukokuuta 2019 annetussa neuvoston suosituksessa (15) korostetaan, että kaikkien lasten saatavilla olevat laadukkaat varhaiskasvatuspalvelut tukevat heidän tervettä kehitystään ja koulumenestystään, auttavat vähentämään sosiaalista epätasa-arvoa sekä kaventavat eri sosioekonomisista taustoista tulevien lasten välisiä eroja osaamisessa.

| 19. | Monimuoto-oppimisesta laadukkaan ja osallistavan perus- ja keskiasteen koulutuksen edistämiseksi 29 päivänä marraskuuta 2021 annetussa neuvoston suosituksessa (16) edistetään monimuoto-oppimisen menetelmiä, joissa yhdistetään oppiminen koulupaikalla ja etäopiskeluympäristöissä sekä digitaaliset ja ei-digitaaliset oppimisvälineet häiriönsietokykyisempien ja osallistavampien koulutusjärjestelmien rakentamiseksi. Tällaiset käytännöt mahdollistavat monimuotoiset ja eriytetyt lähestymistavat ja välineet, joilla voidaan tukea paremmin kaikkia oppilaita – ja erityisesti oppilaita, joilla on erityistarpeita tai jotka edustavat heikommassa asemassa olevia ryhmiä – ja parantaa heidän oppimismotivaatiotaan. |
| --- | --- |

19.

Monimuoto-oppimisesta laadukkaan ja osallistavan perus- ja keskiasteen koulutuksen edistämiseksi 29 päivänä marraskuuta 2021 annetussa neuvoston suosituksessa (16) edistetään monimuoto-oppimisen menetelmiä, joissa yhdistetään oppiminen koulupaikalla ja etäopiskeluympäristöissä sekä digitaaliset ja ei-digitaaliset oppimisvälineet häiriönsietokykyisempien ja osallistavampien koulutusjärjestelmien rakentamiseksi. Tällaiset käytännöt mahdollistavat monimuotoiset ja eriytetyt lähestymistavat ja välineet, joilla voidaan tukea paremmin kaikkia oppilaita – ja erityisesti oppilaita, joilla on erityistarpeita tai jotka edustavat heikommassa asemassa olevia ryhmiä – ja parantaa heidän oppimismotivaatiotaan.

| 20. | Euroopan osaamisohjelmassa (17) määritellään toimet, joilla vahvistetaan kestävää kilpailukykyä, parannetaan häiriönsietokykyä kriiseihin reagoimiseksi ja autetaan ihmisiä ja yrityksiä kehittämään olennaista osaamista covid-19-pandemian aikana saatujen kokemusten perusteella. Kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta 24 päivänä marraskuuta 2020 annetussa neuvoston suosituksessa (18) ehdotetaan uudistettua EU:n politiikkavisiota ammatillisesta koulutuksesta, jolla on keskeinen rooli koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen ehkäisemisessä ja torjumisessa ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisessä. |
| --- | --- |

20.

Euroopan osaamisohjelmassa (17) määritellään toimet, joilla vahvistetaan kestävää kilpailukykyä, parannetaan häiriönsietokykyä kriiseihin reagoimiseksi ja autetaan ihmisiä ja yrityksiä kehittämään olennaista osaamista covid-19-pandemian aikana saatujen kokemusten perusteella. Kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta 24 päivänä marraskuuta 2020 annetussa neuvoston suosituksessa (18) ehdotetaan uudistettua EU:n politiikkavisiota ammatillisesta koulutuksesta, jolla on keskeinen rooli koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen ehkäisemisessä ja torjumisessa ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisessä.

| 21. | Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmassa (19) esitetään toimia digitaalisessa muutoksessa tarvittavien digitaalisten taitojen ja osaamisen kehittämiseksi, jotta voidaan varmistaa, että yksikään oppija ei jää jälkeen ja että vastavalmistuneilla on työmarkkinoilla tarvittava osaaminen. Siinä esitetään yhteisten ohjeiden laatimista opettajille ja opetushenkilöstölle digitaalisen lukutaidon edistämiseksi ja disinformaation torjumiseksi sekä eurooppalaisen digitaalisten taitojen puitekehyksen saattamista ajan tasalle ja ehdotetaan neuvoston suositusta digitaalisten taitojen koulutustarjonnan parantamiseksi. Toimintasuunnitelmassa kannustetaan myös pyrkimyksiä sukupuolten välisen kuilun poistamiseen STEM-aineissa. |
| --- | --- |

21.

Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmassa (19) esitetään toimia digitaalisessa muutoksessa tarvittavien digitaalisten taitojen ja osaamisen kehittämiseksi, jotta voidaan varmistaa, että yksikään oppija ei jää jälkeen ja että vastavalmistuneilla on työmarkkinoilla tarvittava osaaminen. Siinä esitetään yhteisten ohjeiden laatimista opettajille ja opetushenkilöstölle digitaalisen lukutaidon edistämiseksi ja disinformaation torjumiseksi sekä eurooppalaisen digitaalisten taitojen puitekehyksen saattamista ajan tasalle ja ehdotetaan neuvoston suositusta digitaalisten taitojen koulutustarjonnan parantamiseksi. Toimintasuunnitelmassa kannustetaan myös pyrkimyksiä sukupuolten välisen kuilun poistamiseen STEM-aineissa.

| 22. | Eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2021 annetussa neuvoston suosituksessa (EU) 2021/1004 (20) kehotetaan jäsenvaltioita takaamaan avun tarpeessa oleville lapsille (eli köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa oleville lapsille, erityisesti romanilapsille) koulutuksen ja kouluissa tapahtuvan toiminnan tosiasiallinen ja maksuton saanti. Lasten oikeuksia koskevassa EU:n strategiassa (21) kehotetaan edistämään osallistavaa ja laadukasta koulutusta. Uudessa eurooppalaisessa Parempi internet lapsille -strategiassa (BIK+) (22) kehotetaan rakentamaan digitaalinen ympäristö, jossa lapsilla on parempi suoja ja paremmat mahdollisuudet vaikuttaa ja tulla kunnioitetuiksi. Strategiassa korostetaan, että haavoittuvassa asemassa olevilla lapsilla olisi oltava yhtäläiset mahdollisuudet hyödyntää digitaalisen vuosikymmenen tarjoamia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

22.

Eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2021 annetussa neuvoston suosituksessa (EU) 2021/1004 (20) kehotetaan jäsenvaltioita takaamaan avun tarpeessa oleville lapsille (eli köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa oleville lapsille, erityisesti romanilapsille) koulutuksen ja kouluissa tapahtuvan toiminnan tosiasiallinen ja maksuton saanti. Lasten oikeuksia koskevassa EU:n strategiassa (21) kehotetaan edistämään osallistavaa ja laadukasta koulutusta. Uudessa eurooppalaisessa Parempi internet lapsille -strategiassa (BIK+) (22) kehotetaan rakentamaan digitaalinen ympäristö, jossa lapsilla on parempi suoja ja paremmat mahdollisuudet vaikuttaa ja tulla kunnioitetuiksi. Strategiassa korostetaan, että haavoittuvassa asemassa olevilla lapsilla olisi oltava yhtäläiset mahdollisuudet hyödyntää digitaalisen vuosikymmenen tarjoamia mahdollisuuksia.

| 23. | Vuosina 2020 ja 2021 hyväksytyissä EU:n uuden sukupolven tasa-arvostrategioissa ja osallisuutta edistävissä toimintapoliittisissa kehyksissä (23) painotettiin voimakkaasti yhdenvertaisuuden ja osallisuuden edistämistä ja syrjinnän torjumista koulutuksessa tukemalla kohdennetusti kaikkein heikoimmassa asemassa ja suurimmassa syrjinnän vaarassa olevia ihmisiä. |
| --- | --- |

23.

Vuosina 2020 ja 2021 hyväksytyissä EU:n uuden sukupolven tasa-arvostrategioissa ja osallisuutta edistävissä toimintapoliittisissa kehyksissä (23) painotettiin voimakkaasti yhdenvertaisuuden ja osallisuuden edistämistä ja syrjinnän torjumista koulutuksessa tukemalla kohdennetusti kaikkein heikoimmassa asemassa ja suurimmassa syrjinnän vaarassa olevia ihmisiä.

| 24. | Neuvoston 30 päivänä lokakuuta 2020 antamassa suosituksessa ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen korvaaminen (24) suositellaan helpottamaan nuorten paluuta koulutukseen monipuolistamalla jatkokoulutustarjontaa ja varmistamalla tarvittaessa epävirallisen ja arkioppimisen validointi. Lisäksi ALMA-aloitteessa (Aim, Learn, Master, Achieve) autetaan heikommassa asemassa olevia 18–30-vuotiaita työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria pääsemään kotimaansa työmarkkinoille yhdistämällä koulunkäyntiin, ammatilliseen koulutukseen tai työllistymiseen annettava tuki ja työharjoittelu toisessa EU:n jäsenvaltiossa nuorten taitojen, tietojen ja kokemuksen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

24.

Neuvoston 30 päivänä lokakuuta 2020 antamassa suosituksessa ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen korvaaminen (24) suositellaan helpottamaan nuorten paluuta koulutukseen monipuolistamalla jatkokoulutustarjontaa ja varmistamalla tarvittaessa epävirallisen ja arkioppimisen validointi. Lisäksi ALMA-aloitteessa (Aim, Learn, Master, Achieve) autetaan heikommassa asemassa olevia 18–30-vuotiaita työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria pääsemään kotimaansa työmarkkinoille yhdistämällä koulunkäyntiin, ammatilliseen koulutukseen tai työllistymiseen annettava tuki ja työharjoittelu toisessa EU:n jäsenvaltiossa nuorten taitojen, tietojen ja kokemuksen kehittämiseksi.

| 25. | Neuvoston vuonna 2011 antaman suosituksen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten, uuden tutkimustiedon ja sidosryhmien kuulemisten perusteella tarvitaan entistä laajempi, osallistavampi ja kokonaisvaltaisempi koulumenestystä koskeva lähestymistapa, jossa otetaan huomioon sekä perustaitoja että koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä koskeva EU:n tason tavoite ja lisäksi hyvinvointiulottuvuus. Tällaisella lähestymistavalla voitaisiin taata koulutuksessa ja elämässä menestymiseen tarvittavan osaamisen kehittäminen ja edistää oppimiskokemuksen merkityksellisyyttä, sitoutumista, laajempaa osallistumista yhteisön elämään ja siirtymistä vakaaseen aikuisuuteen ja aktiiviseen kansalaisuuteen. |
| --- | --- |

25.

Neuvoston vuonna 2011 antaman suosituksen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten, uuden tutkimustiedon ja sidosryhmien kuulemisten perusteella tarvitaan entistä laajempi, osallistavampi ja kokonaisvaltaisempi koulumenestystä koskeva lähestymistapa, jossa otetaan huomioon sekä perustaitoja että koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä koskeva EU:n tason tavoite ja lisäksi hyvinvointiulottuvuus. Tällaisella lähestymistavalla voitaisiin taata koulutuksessa ja elämässä menestymiseen tarvittavan osaamisen kehittäminen ja edistää oppimiskokemuksen merkityksellisyyttä, sitoutumista, laajempaa osallistumista yhteisön elämään ja siirtymistä vakaaseen aikuisuuteen ja aktiiviseen kansalaisuuteen.

| 26. | Jäsenvaltioiden on systemaattisesti käsiteltävä alisuoriutumisen ja koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen vähentämiseen sekä koulumenestyksen parantamiseen liittyvää tavoitetta kaikkialla EU:ssa. Järjestelmätasolla tarvitaan politiikkatoimien johdonmukaisuutta, koordinointia muiden asiaan liittyvien politiikka-alojen kanssa (kuten nuoriso, terveydenhuolto, kulttuuri, sosiaalipalvelut, työllisyys, asuminen, oikeus, muuttoliike ja kotouttaminen) sekä tehokasta yhteistyötä eri toimijoiden välillä kaikilla tasoilla (kansallisesti, alueellisesti, paikallisesti ja koulussa), jotta lapsia, nuoria ja heidän perheitään voidaan tukea koordinoidusti. Samanaikaisesti koulutasolla olisi edistettävä kansalliset olosuhteet huomioiden koko koulun kattavia lähestymistapoja, joissa otetaan huomioon kaikki toiminta-alueet (esimerkiksi opetus ja oppiminen sekä suunnittelu ja hallinto) ja otetaan mukaan kaikki keskeiset toimijat (oppijat, koulunjohtajat, opetushenkilöstö ja muu henkilöstö, vanhemmat ja perheet sekä paikalliset ja laajemmat yhteisöt) (25). |
| --- | --- |

26.

Jäsenvaltioiden on systemaattisesti käsiteltävä alisuoriutumisen ja koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen vähentämiseen sekä koulumenestyksen parantamiseen liittyvää tavoitetta kaikkialla EU:ssa. Järjestelmätasolla tarvitaan politiikkatoimien johdonmukaisuutta, koordinointia muiden asiaan liittyvien politiikka-alojen kanssa (kuten nuoriso, terveydenhuolto, kulttuuri, sosiaalipalvelut, työllisyys, asuminen, oikeus, muuttoliike ja kotouttaminen) sekä tehokasta yhteistyötä eri toimijoiden välillä kaikilla tasoilla (kansallisesti, alueellisesti, paikallisesti ja koulussa), jotta lapsia, nuoria ja heidän perheitään voidaan tukea koordinoidusti. Samanaikaisesti koulutasolla olisi edistettävä kansalliset olosuhteet huomioiden koko koulun kattavia lähestymistapoja, joissa otetaan huomioon kaikki toiminta-alueet (esimerkiksi opetus ja oppiminen sekä suunnittelu ja hallinto) ja otetaan mukaan kaikki keskeiset toimijat (oppijat, koulunjohtajat, opetushenkilöstö ja muu henkilöstö, vanhemmat ja perheet sekä paikalliset ja laajemmat yhteisöt) (25).

| 27. | Tässä neuvoston suosituksessa otetaan täysin huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet, |
| --- | --- |

27.

Tässä neuvoston suosituksessa otetaan täysin huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet,

SUOSITTAA, ETTÄ JÄSENVALTIOT

| 1. | kehittävät tai tarvittaessa vahvistavat vuoteen 2025 mennessä koulumenestystä edistävää yhdennettyä ja kokonaisvaltaista strategiaa (26) asianmukaisella tasolla koulutusjärjestelmänsä rakenteen mukaisesti, jotta voidaan minimoida sosioekonomisen taustan vaikutukset koulutustuloksiin, edistää koulutuksen osallistavuutta ja vähentää edelleen koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä ja alisuoriutumista perustaidoissa, ottaen huomioon liitteessä olevassa toimintapoliittisessa kehyksessä kuvatut toimet. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä hyvinvointiin koulussa koulumenestyksen keskeisenä osatekijänä. Strategiaan olisi sisällyttävä ennaltaehkäisyyn, puuttumiseen ja korvaamiseen liittyviä toimenpiteitä (mukaan lukien osana vahvistettua nuorisotakuuta (27) tarjottavat toimenpiteet), sen olisi perustuttava näyttöön ja siinä olisi yhdistettävä yleisiä toimenpiteitä ja kohdennettuja ja/tai yksilöllisiä toimia sellaisia oppijoita varten, jotka tarvitsevat lisähuomiota ja tukea osallistavissa ympäristöissä (kuten heikommista sosioekonomisista lähtökohdista tulevat oppijat, maahanmuuttaja-, pakolais- tai romanitaustaiset oppijat, näkyvästi ja näkymättömästi vammaiset oppijat sekä erityisopetusta tarvitsevat tai mielenterveysongelmista kärsivät oppijat sekä eristyneillä, saari- taikka syrjässä olevilla alueilla kuten EU:n syrjäisimmillä alueilla asuvat oppijat kansallisten olosuhteiden mukaisesti). Strategian olisi myös perustuttava jäsenneltyyn yhteistyöhön eri politiikka-aloja, hallinnon tasoja ja koulutustasoja edustavien toimijoiden välillä, sen toteuttamiseen olisi osoitettava riittävä rahoitus ja siihen olisi liitettävä selkeä täytäntöönpano- ja arviointisuunnitelma; |
| --- | --- |

1.

kehittävät tai tarvittaessa vahvistavat vuoteen 2025 mennessä koulumenestystä edistävää yhdennettyä ja kokonaisvaltaista strategiaa (26) asianmukaisella tasolla koulutusjärjestelmänsä rakenteen mukaisesti, jotta voidaan minimoida sosioekonomisen taustan vaikutukset koulutustuloksiin, edistää koulutuksen osallistavuutta ja vähentää edelleen koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä ja alisuoriutumista perustaidoissa, ottaen huomioon liitteessä olevassa toimintapoliittisessa kehyksessä kuvatut toimet. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä hyvinvointiin koulussa koulumenestyksen keskeisenä osatekijänä. Strategiaan olisi sisällyttävä ennaltaehkäisyyn, puuttumiseen ja korvaamiseen liittyviä toimenpiteitä (mukaan lukien osana vahvistettua nuorisotakuuta (27) tarjottavat toimenpiteet), sen olisi perustuttava näyttöön ja siinä olisi yhdistettävä yleisiä toimenpiteitä ja kohdennettuja ja/tai yksilöllisiä toimia sellaisia oppijoita varten, jotka tarvitsevat lisähuomiota ja tukea osallistavissa ympäristöissä (kuten heikommista sosioekonomisista lähtökohdista tulevat oppijat, maahanmuuttaja-, pakolais- tai romanitaustaiset oppijat, näkyvästi ja näkymättömästi vammaiset oppijat sekä erityisopetusta tarvitsevat tai mielenterveysongelmista kärsivät oppijat sekä eristyneillä, saari- taikka syrjässä olevilla alueilla kuten EU:n syrjäisimmillä alueilla asuvat oppijat kansallisten olosuhteiden mukaisesti). Strategian olisi myös perustuttava jäsenneltyyn yhteistyöhön eri politiikka-aloja, hallinnon tasoja ja koulutustasoja edustavien toimijoiden välillä, sen toteuttamiseen olisi osoitettava riittävä rahoitus ja siihen olisi liitettävä selkeä täytäntöönpano- ja arviointisuunnitelma;

| 2. | kehittävät tai tarvittaessa vahvistavat kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason tiedonkeruu- ja seurantajärjestelmiä, joiden avulla voidaan järjestelmällisesti kerätä määrällistä ja laadullista tietoa oppijoista sekä oppimistuloksiin vaikuttavista tekijöistä, erityisesti sosioekonomisesta taustasta. Näiden järjestelmien on oltava henkilötietojen suojan ja kansallisen lainsäädännön mukaisia. Niissä olisi mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että politiikan eri tasoilla on käytettävissä eriteltyjä tietoja monista eri näkökohdista (mukaan lukien oppijoiden omat näkemykset) ja että niitä käytetään (tapauksen mukaan anonymisoidussa muodossa) analysointiin, ennaltaehkäisyyn ja varhaiseen puuttumiseen ja toimintapolitiikkojen suunnitteluun sekä edellä mainittujen strategioiden ohjaukseen, seurantaan ja arviointiin; |
| --- | --- |

2.

kehittävät tai tarvittaessa vahvistavat kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason tiedonkeruu- ja seurantajärjestelmiä, joiden avulla voidaan järjestelmällisesti kerätä määrällistä ja laadullista tietoa oppijoista sekä oppimistuloksiin vaikuttavista tekijöistä, erityisesti sosioekonomisesta taustasta. Näiden järjestelmien on oltava henkilötietojen suojan ja kansallisen lainsäädännön mukaisia. Niissä olisi mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että politiikan eri tasoilla on käytettävissä eriteltyjä tietoja monista eri näkökohdista (mukaan lukien oppijoiden omat näkemykset) ja että niitä käytetään (tapauksen mukaan anonymisoidussa muodossa) analysointiin, ennaltaehkäisyyn ja varhaiseen puuttumiseen ja toimintapolitiikkojen suunnitteluun sekä edellä mainittujen strategioiden ohjaukseen, seurantaan ja arviointiin;

| 3. | yhdistävät integroidussa ja kokonaisvaltaisessa strategiassa kansallisten olosuhteiden mukaisesti ennaltaehkäisyyn, puuttumiseen ja korvaamiseen liittyviä, esimerkiksi liitteessä olevassa toimintapoliittisessa kehyksessä ehdotettujen kaltaisia toimenpiteitä, jotta voidaan tukea






  3.1 | oppijoita yhdistämällä kokonaisvaltaisesti eri toimenpiteitä, joissa asetetaan keskiöön oppijoiden kiinnostuksen kohteet ja tarpeet ja otetaan huomioon heidän näkemyksensä; |
| --- | --- | --- |

3.

yhdistävät integroidussa ja kokonaisvaltaisessa strategiassa kansallisten olosuhteiden mukaisesti ennaltaehkäisyyn, puuttumiseen ja korvaamiseen liittyviä, esimerkiksi liitteessä olevassa toimintapoliittisessa kehyksessä ehdotettujen kaltaisia toimenpiteitä, jotta voidaan tukea

3.1

oppijoita yhdistämällä kokonaisvaltaisesti eri toimenpiteitä, joissa asetetaan keskiöön oppijoiden kiinnostuksen kohteet ja tarpeet ja otetaan huomioon heidän näkemyksensä;

| 3.2 | koulunjohtajia, opettajia, kouluttajia ja muuta henkilöstöä, varhaiskasvatus mukaan lukien, auttamalla heitä hankkimaan tietoa, taitoja ja osaamista ja tarjoamalla tukea jatkuvaan ammatilliseen kehittämiseen sekä riittävästi aikaa, tilaa ja tukea, jotta he voivat työskennellä tehokkaasti kaikkien oppijoiden kanssa, mukaan lukien oppijat, jotka ovat vaarassa syrjäytyä, alisuoriutua ja keskeyttää koulunkäyntinsä varhain. Heidän työnsä tunnustaminen ja arvostaminen (myös taloudellisesti) olisi otettava huomioon; |
| --- | --- |

3.2

koulunjohtajia, opettajia, kouluttajia ja muuta henkilöstöä, varhaiskasvatus mukaan lukien, auttamalla heitä hankkimaan tietoa, taitoja ja osaamista ja tarjoamalla tukea jatkuvaan ammatilliseen kehittämiseen sekä riittävästi aikaa, tilaa ja tukea, jotta he voivat työskennellä tehokkaasti kaikkien oppijoiden kanssa, mukaan lukien oppijat, jotka ovat vaarassa syrjäytyä, alisuoriutua ja keskeyttää koulunkäyntinsä varhain. Heidän työnsä tunnustaminen ja arvostaminen (myös taloudellisesti) olisi otettava huomioon;

| 3.3 | kouluja, jotka kehittävät koulumenestystä koskevaa koko koulun kattavaa lähestymistapaa, jossa kaikki kouluyhteisön jäsenet (koulunjohtajat, opettajat, kouluttajat ja muu opetushenkilöstö, oppijat, vanhemmat ja perheet sekä paikallisyhteisö) sekä laaja joukko sidosryhmiä osallistuu aktiivisesti ja yhteistyössä kaikkien oppijoiden koulumenestyksen edistämiseen; |
| --- | --- |

3.3

kouluja, jotka kehittävät koulumenestystä koskevaa koko koulun kattavaa lähestymistapaa, jossa kaikki kouluyhteisön jäsenet (koulunjohtajat, opettajat, kouluttajat ja muu opetushenkilöstö, oppijat, vanhemmat ja perheet sekä paikallisyhteisö) sekä laaja joukko sidosryhmiä osallistuu aktiivisesti ja yhteistyössä kaikkien oppijoiden koulumenestyksen edistämiseen;

| 3.4 | järjestelmätason toimenpiteitä ja monialaisia toimintatapoja, joilla parannetaan kaikkien oppijoiden yhdenvertaisuutta ja osallisuutta koulutuksessa ja edistetään koulumenestystä muun muassa puuttumalla rakenteisiin ja mekanismeihin, joilla voi olla erityisen haitallisia vaikutuksia heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluviin oppijoihin; |
| --- | --- |

3.4

järjestelmätason toimenpiteitä ja monialaisia toimintatapoja, joilla parannetaan kaikkien oppijoiden yhdenvertaisuutta ja osallisuutta koulutuksessa ja edistetään koulumenestystä muun muassa puuttumalla rakenteisiin ja mekanismeihin, joilla voi olla erityisen haitallisia vaikutuksia heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluviin oppijoihin;

| 4. | optimoivat kansallisten, alueellisten ja paikallisten tarpeiden mukaisesti kansallisten ja EU:n resurssien käytön infrastruktuuriin, koulutukseen, välineisiin ja resursseihin tehtäviin investointeihin osallisuuden, tasa-arvon ja hyvinvoinnin lisäämiseksi koulutuksessa, mukaan lukien EU:n varojen ja asiantuntemuksen käyttö uudistuksiin ja infrastruktuuriin, välineisiin, pedagogiikkaan ja terveellisten oppimisympäristöjen luomiseen tehtäviin investointeihin, ja varmistavat, että varojen käyttö on kokonaisstrategian mukaista. Resursseja ovat erityisesti Erasmus+, elpymis- ja palautumistukiväline, Euroopan sosiaalirahasto plus, Euroopan aluekehitysrahasto, Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, Horisontti Eurooppa, teknisen tuen väline, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto jne.; |
| --- | --- |

4.

optimoivat kansallisten, alueellisten ja paikallisten tarpeiden mukaisesti kansallisten ja EU:n resurssien käytön infrastruktuuriin, koulutukseen, välineisiin ja resursseihin tehtäviin investointeihin osallisuuden, tasa-arvon ja hyvinvoinnin lisäämiseksi koulutuksessa, mukaan lukien EU:n varojen ja asiantuntemuksen käyttö uudistuksiin ja infrastruktuuriin, välineisiin, pedagogiikkaan ja terveellisten oppimisympäristöjen luomiseen tehtäviin investointeihin, ja varmistavat, että varojen käyttö on kokonaisstrategian mukaista. Resursseja ovat erityisesti Erasmus+, elpymis- ja palautumistukiväline, Euroopan sosiaalirahasto plus, Euroopan aluekehitysrahasto, Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, Horisontti Eurooppa, teknisen tuen väline, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto jne.;

| 5. | raportoivat strategiastaan, toteutetuista toimenpiteistä, asiaankuuluvista seuranta- ja arviointijärjestelyistä sekä eurooppalaisen koulutusalueen raportointijärjestelyjen puitteissa (ja eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa (2021–2030)) osoitetuista määrärahoista, ja ottavat tämän huomioon myös talouspolitiikan EU-ohjausjakson valmistelussa; |
| --- | --- |

5.

raportoivat strategiastaan, toteutetuista toimenpiteistä, asiaankuuluvista seuranta- ja arviointijärjestelyistä sekä eurooppalaisen koulutusalueen raportointijärjestelyjen puitteissa (ja eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa (2021–2030)) osoitetuista määrärahoista, ja ottavat tämän huomioon myös talouspolitiikan EU-ohjausjakson valmistelussa;

| 6. | ottavat nuoret aktiivisesti mukaan neuvoston suosituksen täytäntöönpanoon muun muassa EU:n nuorisodialogin kautta, jotta varmistetaan, että nuorten, myös heikommista lähtökohdista tulevien, mielipiteet, näkemykset ja tarpeet kuullaan ja otetaan huomioon; |
| --- | --- |

6.

ottavat nuoret aktiivisesti mukaan neuvoston suosituksen täytäntöönpanoon muun muassa EU:n nuorisodialogin kautta, jotta varmistetaan, että nuorten, myös heikommista lähtökohdista tulevien, mielipiteet, näkemykset ja tarpeet kuullaan ja otetaan huomioon;

KEHOTTAA KOMISSIOTA

| 1. | tukemaan neuvoston suosituksen ja siihen liittyvien aloitteiden, kuten eurooppalaisen lapsitakuun ja vahvistetun nuorisotakuun, täytäntöönpanoa helpottamalla jäsenvaltioiden ja kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien välistä, kaikkien oppijoiden koulumenestystä koskevaa keskinäistä oppimista ja vaihtoa seuraavilla tavoilla:






  1.1 | pannaan täytäntöön eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030). Puitteiden keskeisiä painopistealueita ovat koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen vähentäminen, perustaitojen parantaminen ja oppijoiden, opettajien ja kouluttajien hyvinvoinnin edistäminen; |
| --- | --- | --- |

1.

tukemaan neuvoston suosituksen ja siihen liittyvien aloitteiden, kuten eurooppalaisen lapsitakuun ja vahvistetun nuorisotakuun, täytäntöönpanoa helpottamalla jäsenvaltioiden ja kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien välistä, kaikkien oppijoiden koulumenestystä koskevaa keskinäistä oppimista ja vaihtoa seuraavilla tavoilla:

1.1

pannaan täytäntöön eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030). Puitteiden keskeisiä painopistealueita ovat koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen vähentäminen, perustaitojen parantaminen ja oppijoiden, opettajien ja kouluttajien hyvinvoinnin edistäminen;

| 1.2 | perustetaan asiantuntijaryhmä käsittelemään strategioita tukea antavien oppimisympäristöjen luomiseksi alisuoriutumisvaarassa oleville ryhmille ja hyvinvoinnin tukemiseksi koulussa, ja edistetään sen toimintaa. Ryhmä vie eteenpäin työtä, jota tehdään kannustavien ja terveellisten oppimisympäristöjen kehittämistä, mielenterveyden, terveellisten elämäntapojen sekä fyysisen ja henkisen hyvinvoinnin edistämistä (myös traumaperäiseen stressiin puuttumisen avulla) ja kiusaamisen ja väkivallan ehkäisemistä koulussa koskevien hyvien käytäntöjen tunnistamiseksi, sekä ehdotuksia onnistuneiden käytäntöjen tehokkaaksi hyödyntämiseksi kouluissa ja suosituksia EU:n ja kansallisen tason tiedotustoimista; |
| --- | --- |

1.2

perustetaan asiantuntijaryhmä käsittelemään strategioita tukea antavien oppimisympäristöjen luomiseksi alisuoriutumisvaarassa oleville ryhmille ja hyvinvoinnin tukemiseksi koulussa, ja edistetään sen toimintaa. Ryhmä vie eteenpäin työtä, jota tehdään kannustavien ja terveellisten oppimisympäristöjen kehittämistä, mielenterveyden, terveellisten elämäntapojen sekä fyysisen ja henkisen hyvinvoinnin edistämistä (myös traumaperäiseen stressiin puuttumisen avulla) ja kiusaamisen ja väkivallan ehkäisemistä koulussa koskevien hyvien käytäntöjen tunnistamiseksi, sekä ehdotuksia onnistuneiden käytäntöjen tehokkaaksi hyödyntämiseksi kouluissa ja suosituksia EU:n ja kansallisen tason tiedotustoimista;

| 1.3 | tunnistetaan ja jaetaan onnistuneita käytäntöjä (mukaan lukien vertaisoppiminen ja vertaismentorointi), ohjeita ja käytännön välineitä, joilla tuetaan kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimintapolitiikkojen ja käytäntöjen, myös heikommista lähtökohdista tuleviin oppijoihin kohdennettujen, suunnittelua, täytäntöönpanoa ja arviointia, käyttäen EU:n yhteistyövälineitä, koulutusalan verkkoalustoja ja yhteisöjä, mukaan lukien eTwinning-ohjelma, uusi eurooppalainen kouluopetusfoorumi, Erasmus+ Alumni -aloite, koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä torjuvat Cedefopin lähettiläät ja Oppisoppi, joka sisältää monikielistä oppimismateriaalia EU:sta; |
| --- | --- |

1.3

tunnistetaan ja jaetaan onnistuneita käytäntöjä (mukaan lukien vertaisoppiminen ja vertaismentorointi), ohjeita ja käytännön välineitä, joilla tuetaan kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimintapolitiikkojen ja käytäntöjen, myös heikommista lähtökohdista tuleviin oppijoihin kohdennettujen, suunnittelua, täytäntöönpanoa ja arviointia, käyttäen EU:n yhteistyövälineitä, koulutusalan verkkoalustoja ja yhteisöjä, mukaan lukien eTwinning-ohjelma, uusi eurooppalainen kouluopetusfoorumi, Erasmus+ Alumni -aloite, koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä torjuvat Cedefopin lähettiläät ja Oppisoppi, joka sisältää monikielistä oppimismateriaalia EU:sta;

| 1.4 | lisätään tietoisuutta EU:n rahastojen tarjoamista tilaisuuksista edistää, tukea ja mahdollistaa osallistavuutta, tasapuolisuutta ja hyvinvointia koulutuksessa, mukaan lukien Erasmus+, elpymis- ja palautumistukiväline, Euroopan sosiaalirahasto plus, Euroopan aluekehitysrahasto, Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, Horisontti Eurooppa, teknisen tuen väline sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto, sekä kannustetaan niiden käyttämiseen; |
| --- | --- |

1.4

lisätään tietoisuutta EU:n rahastojen tarjoamista tilaisuuksista edistää, tukea ja mahdollistaa osallistavuutta, tasapuolisuutta ja hyvinvointia koulutuksessa, mukaan lukien Erasmus+, elpymis- ja palautumistukiväline, Euroopan sosiaalirahasto plus, Euroopan aluekehitysrahasto, Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, Horisontti Eurooppa, teknisen tuen väline sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto, sekä kannustetaan niiden käyttämiseen;

| 1.5 | tuetaan EU:n laajuista tutkimusta ja kyselytutkimuksia, kannustetaan luomaan tutkimusverkostoja ja tuetaan tutkimuksen ja politiikan välistä sekä tutkimuksen ja käytännön toimijoiden välistä vuoropuhelua; |
| --- | --- |

1.5

tuetaan EU:n laajuista tutkimusta ja kyselytutkimuksia, kannustetaan luomaan tutkimusverkostoja ja tuetaan tutkimuksen ja politiikan välistä sekä tutkimuksen ja käytännön toimijoiden välistä vuoropuhelua;

| 1.6 | otetaan huomioon digitaalista koulutusta ja osaamista koskevan jäsennellyn vuoropuhelun tulokset; |
| --- | --- |

1.6

otetaan huomioon digitaalista koulutusta ja osaamista koskevan jäsennellyn vuoropuhelun tulokset;

| 2. | tukemaan kaikkien oppijoiden koulumenestystä (myös maahanmuuttajien kotouttamista ja kieltenoppimista) koskevan ohjemateriaalin ja resurssien kehittämistä ja levittämistä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa niiden käytettäväksi vapaaehtoispohjalta muun muassa kehittämällä ja edistämällä eurooppalaista koulujen työkalupakkia ”Osallistavan koulutuksen edistäminen ja koulunkäynnin keskeyttämisen vähentäminen”, osallistavaa koulutusta ja kansalaiskasvatusta koskevien innostavien käytäntöjen kokoelmaa ja Cedefopin ammatillisen koulutuksen työkalupakkia koulutuksen varhaisen keskeyttämisen torjumiseksi; |
| --- | --- |

2.

tukemaan kaikkien oppijoiden koulumenestystä (myös maahanmuuttajien kotouttamista ja kieltenoppimista) koskevan ohjemateriaalin ja resurssien kehittämistä ja levittämistä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa niiden käytettäväksi vapaaehtoispohjalta muun muassa kehittämällä ja edistämällä eurooppalaista koulujen työkalupakkia ”Osallistavan koulutuksen edistäminen ja koulunkäynnin keskeyttämisen vähentäminen”, osallistavaa koulutusta ja kansalaiskasvatusta koskevien innostavien käytäntöjen kokoelmaa ja Cedefopin ammatillisen koulutuksen työkalupakkia koulutuksen varhaisen keskeyttämisen torjumiseksi;

| 3. | tukemaan opetushenkilöstön ja muiden sidosryhmien ammatillisia kehittämismahdollisuuksia seuraavasti:






  3.1 | jaetaan hyviä käytänteitä Erasmus+ -henkilöstövaihdoista, -hankkeista ja -verkostoista, muun muassa eTwinning-verkkoyhteisön, Erasmus+ Teacher Academies -toimintojen ja ammatillisten huippuosaamiskeskusten kautta; |
| --- | --- | --- |

3.

tukemaan opetushenkilöstön ja muiden sidosryhmien ammatillisia kehittämismahdollisuuksia seuraavasti:

3.1

jaetaan hyviä käytänteitä Erasmus+ -henkilöstövaihdoista, -hankkeista ja -verkostoista, muun muassa eTwinning-verkkoyhteisön, Erasmus+ Teacher Academies -toimintojen ja ammatillisten huippuosaamiskeskusten kautta;

| 3.2 | tarjotaan opettajien, kouluttajien, koulunjohtajien ja opettajankouluttajien jatkuvaan ammatilliseen kehittämiseen kaikille avoimia verkkokursseja (MOOC-kursseja) ja muita kouluttautumismahdollisuuksia (mukaan lukien pienet osaamiskokonaisuudet), joita isännöi uusi eurooppalainen kouluopetusfoorumi, ja edistetään näiden kurssien laajaa käyttöä; |
| --- | --- |

3.2

tarjotaan opettajien, kouluttajien, koulunjohtajien ja opettajankouluttajien jatkuvaan ammatilliseen kehittämiseen kaikille avoimia verkkokursseja (MOOC-kursseja) ja muita kouluttautumismahdollisuuksia (mukaan lukien pienet osaamiskokonaisuudet), joita isännöi uusi eurooppalainen kouluopetusfoorumi, ja edistetään näiden kurssien laajaa käyttöä;

| 4. | seuraamaan neuvoston suosituksen täytäntöönpanoa eurooppalaisen koulutusalueen nykyisten järjestelyjen puitteissa (mukaan lukien eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa) ja raportoimaan siitä sekä ottamaan tämän huomioon myös talouspolitiikan EU-ohjausjakson valmistelussa (mukaan lukien tarkistettu sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu); |
| --- | --- |

4.

seuraamaan neuvoston suosituksen täytäntöönpanoa eurooppalaisen koulutusalueen nykyisten järjestelyjen puitteissa (mukaan lukien eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa) ja raportoimaan siitä sekä ottamaan tämän huomioon myös talouspolitiikan EU-ohjausjakson valmistelussa (mukaan lukien tarkistettu sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu);

| 5. | seuraamaan edistymistä kohti EU:n tason tavoitteiden saavuttamista ja raportoimaan siitä määräajoin eurooppalaista koulutusaluetta koskevien raporttien yhteydessä; pohtimaan läheisessä yhteistyössä indikaattoreita ja vertailuarvoja käsittelevän pysyvän työryhmän kanssa, miten EU:n tason seurantaa voidaan tehostaa, erityisesti arvioimalla olemassa olevia EU:n tason indikaattoreita ja ehdottamalla tarvittaessa ja tapauksen mukaan uusia, erityisesti osallisuutta ja tasapuolisuutta koskevia indikaattoreita. |
| --- | --- |

5.

seuraamaan edistymistä kohti EU:n tason tavoitteiden saavuttamista ja raportoimaan siitä määräajoin eurooppalaista koulutusaluetta koskevien raporttien yhteydessä; pohtimaan läheisessä yhteistyössä indikaattoreita ja vertailuarvoja käsittelevän pysyvän työryhmän kanssa, miten EU:n tason seurantaa voidaan tehostaa, erityisesti arvioimalla olemassa olevia EU:n tason indikaattoreita ja ehdottamalla tarvittaessa ja tapauksen mukaan uusia, erityisesti osallisuutta ja tasapuolisuutta koskevia indikaattoreita.

Tämä suositus korvaa koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä politiikoista 28 päivänä kesäkuuta 2011 annetun neuvoston suosituksen.

Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

V. BALAŠ

---

(1)  EUVL C 428, 13.12.2017, s. 10.

1

(2)  COM(2021) 102 final.

2

(3)  COM(2020) 625 final.

3

(4)  EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2021/2316, annettu 22 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan nuorison teemavuodesta (2022) (EUVL L 462, 28.12.2021, s. 1).

5

(6)  Euroopan tulevaisuutta käsittelevä konferenssi – tuloksia käsittelevä loppuraportti, toukokuu 2022, ehdotus 46, s. 88.

6

Euroopan tulevaisuutta käsittelevä konferenssi – tuloksia käsittelevä loppuraportti

(7)  Vaikka digitaalisten taitojen on katsottava kuuluvan perustaitoihin, niitä ei nimenomaisesti käsitellä tässä suosituksessa, koska niihin keskitytään jo muissa aloitteissa, kuten digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmassa.

7

(8)  Tässä asiakirjassa ilmaisua ”pakolainen” käytetään laajassa poliittisessa merkityksessä eikä niinkään siten kuin se on määritelty Geneven yleissopimuksessa ja EU:n turvapaikkasäännöstössä.

8

(9)  Ks. esimerkiksi: Koehler, C., Psacharopoulos, G., ja Van der Graaf, L., The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof, NESET–EENEE-raportti, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2022; Euroopan komissio, koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosasto, Impacts of COVID-19 on school education, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2022; Blaskó, Z., da Costa, P., ja Schnepf, S. V., Learning Loss and Educational Inequalities in Europe: Mapping the Potential Consequences of the COVID-19 Crisis, IZA Discussion Paper 14298, Bonn, 2021.

9

The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof

Impacts of COVID-19 on school education

Learning Loss and Educational Inequalities in Europe: Mapping the Potential Consequences of the COVID-19 Crisis

(10)  EUVL C 191, 1.7.2011, s. 1.

10

(11)  Euroopan komissio, koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosasto (2019), Donlevy, V., Day, L., Andriescu, M., Downes, P.: Assessment of the implementation of the 2011 Council recommendation on policies to reduce early school leaving: final report, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2019.

11

Assessment of the implementation of the 2011 Council recommendation on policies to reduce early school leaving: final report

(12)  EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1.

12

(13)  EUVL C 221, 10.6.2021, s. 3.

13

(14)  EUVL C 193, 9.6.2020, s. 11.

14

(15)  EUVL C 189, 5.6.2019, s. 4.

15

(16)  EUVL C 504, 14.12.2021, s. 21.

16

(17)  COM(2020) 274 final.

17

(18)  EUVL C 417, 2.12.2020, s. 1.

18

(19)  COM(2020) 624 final.

19

(20)  EUVL L 223, 22.6.2021, s. 14.

20

(21)  COM(2021) 142 final.

21

(22)  COM(2022) 212 final.

22

(23)  Sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025 (2020), EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025 (2020), romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys (2020) ja siihen liittyvä neuvoston suositus (2021), hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025 (2020), kotouttamista ja osallisuutta koskeva toimintasuunnitelma 2021–2027 (2020), vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030 (2021), EU:n strategia antisemitismin torjumiseksi ja juutalaisen elämäntavan vaalimiseksi 2021–2030 (2021).

23

(24)  EUVL C 372, 4.11.2020, s. 1.

24

(25)  Ks. määritelmä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa SWD(2022) 176 final.

25

(26)  Tämä strategia voidaan sisällyttää asiaankuuluviin kansallisiin strategia-asiakirjoihin.

26

(27)  Neuvoston suositus, annettu 30 päivänä lokakuuta 2020, ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen korvaaminen (EUVL C 372, 4.11.2020, s. 1).

27

---

LIITTEEN

Koulumenestyksen toimintapoliittinen kehys

Tässä liitteessä esitetään toimintapoliittinen kehys, joka toimii kansallisten, alueellisten ja paikallisten poliittisten päättäjien ja koulutusalan toimijoiden viitevälineenä ja joka voi toimia innoittajana koko järjestelmää koskevalle toimintapolitiikalle parempien oppimistulosten varmistamiseksi kaikille oppijoille.

Tässä toimintapoliittisessa kehyksessä kuvataan koko järjestelmää koskevaa toimintatapaa kaikkien oppijoiden koulumenestyksen parantamiseksi riippumatta oppijoiden henkilökohtaisista ominaisuuksista tai perhe-, kulttuuri- taikka sosioekonomisesta taustasta. Siinä eritellään keskeisiä edellytyksiä ja toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vähentää koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä ja alisuoriutumista perustaidoissa ja jotka perustuvat EU:n jäsenvaltioissa saatuun näyttöön ja parhaisiin käytäntöihin sekä huippututkimukseen. Kehyksen perustana on laaja ja kattava näkemys koulumenestyksestä: kyse ei ole pelkästään akateemisista tuloksista, vaan huomioon otetaan myös sellaiset tekijät kuin henkilökohtainen, sosiaalinen ja emotionaalinen kehitys sekä oppijoiden hyvinvointi koulussa. Kehys koostuu joistakin yleisistä edellytyksistä (1 ja 2 kohta) ja joukosta mahdollisia toimia, joita voidaan edistää koulu- ja järjestelmätasolla kansallisten koulutusjärjestelmien mukaisesti.

1.

| a) | varmistetaan koordinointi muiden politiikka-alojen kanssa (kuten nuoriso, terveydenhuolto, kulttuuri, sosiaalipalvelut, työllisyys, asuminen, oikeus, pakolaisten ja muiden maahanmuuttajien osallistaminen ja syrjimättömyys) ja luodaan pysyvä yhteistyö koulutusjärjestelmän hallinnon eri tasojen välille sekä järjestelmällinen vuoropuhelu kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa (mukaan luettuna oppijat, vanhemmat ja perheet sekä syrjäytyneempien ryhmien näkemyksiä edustavat henkilöt) suunnitteluvaiheesta aina täytäntöönpanoon ja arviointiin asti; |
| --- | --- |

a)

varmistetaan koordinointi muiden politiikka-alojen kanssa (kuten nuoriso, terveydenhuolto, kulttuuri, sosiaalipalvelut, työllisyys, asuminen, oikeus, pakolaisten ja muiden maahanmuuttajien osallistaminen ja syrjimättömyys) ja luodaan pysyvä yhteistyö koulutusjärjestelmän hallinnon eri tasojen välille sekä järjestelmällinen vuoropuhelu kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa (mukaan luettuna oppijat, vanhemmat ja perheet sekä syrjäytyneempien ryhmien näkemyksiä edustavat henkilöt) suunnitteluvaiheesta aina täytäntöönpanoon ja arviointiin asti;

| b) | otetaan käyttöön tasapainoinen, johdonmukainen ja koordinoitu politiikkatoimien kokonaisuus, jossa yhdistyvät ennaltaehkäisy, puuttuminen ja korvaaminen ja jossa keskitytään vahvasti ennaltaehkäisy- ja puuttumistoimiin; |
| --- | --- |

b)

otetaan käyttöön tasapainoinen, johdonmukainen ja koordinoitu politiikkatoimien kokonaisuus, jossa yhdistyvät ennaltaehkäisy, puuttuminen ja korvaaminen ja jossa keskitytään vahvasti ennaltaehkäisy- ja puuttumistoimiin;

| c) | integroidaan koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen ehkäisemistä koskevat kansalliset, alueelliset ja paikalliset strategiset lähestymistavat (tarpeen mukaan) perustaitojen edistämiseen, kiusaamiseen ja verkkokiusaamiseen puuttumiseen (mukaan lukien sukupuoleen perustuva kiusaaminen ja seksuaalinen häirintä) sekä hyvinvoinnin tukemiseen liittyviin lähestymistapoihin; |
| --- | --- |

c)

integroidaan koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen ehkäisemistä koskevat kansalliset, alueelliset ja paikalliset strategiset lähestymistavat (tarpeen mukaan) perustaitojen edistämiseen, kiusaamiseen ja verkkokiusaamiseen puuttumiseen (mukaan lukien sukupuoleen perustuva kiusaaminen ja seksuaalinen häirintä) sekä hyvinvoinnin tukemiseen liittyviin lähestymistapoihin;

| d) | yhdistetään osallistavassa ympäristössä järjestelmällisesti kaikille oppijoille tarkoitettuja yleisiä koulun laajuisia toimenpiteitä kohdennettuihin toimiin, jotka on tarkoitettu joillekin oppijoille tai oppijaryhmille, joilla on samankaltaisia tarpeita tai kohtalainen riski, ja yksilöllisempiin toimenpiteisiin, jotka on tarkoitettu niille, joilla on monimutkaisia tai kroonisia tarpeita ja suurin riski; |
| --- | --- |

d)

yhdistetään osallistavassa ympäristössä järjestelmällisesti kaikille oppijoille tarkoitettuja yleisiä koulun laajuisia toimenpiteitä kohdennettuihin toimiin, jotka on tarkoitettu joillekin oppijoille tai oppijaryhmille, joilla on samankaltaisia tarpeita tai kohtalainen riski, ja yksilöllisempiin toimenpiteisiin, jotka on tarkoitettu niille, joilla on monimutkaisia tai kroonisia tarpeita ja suurin riski;

| e) | kiinnitetään erityistä huomiota lapsiin ja nuoriin, jotka ovat vaarassa joutua muita heikompaan asemaan tai syrjityiksi, varmistetaan intersektionaalinen lähestymistapa ja otetaan mukaan riskiryhmiin kohdistettavat asianmukaiset toimenpiteet yhteistyössä sosiaali- ja terveysalan asiantuntijoiden kanssa. Riskiryhmiä ovat esimerkiksi lapset, joilla on sosioekonomisesti heikompi, maahanmuuttaja- tai romanitausta, pakolaiset, näkyvästi ja näkymättömästi vammaiset oppijat, joilla on esimerkiksi pitkä- tai lyhytaikaisia fyysisiä, psyykkisiä, älyllisiä tai aisteihin liittyviä vammoja ja erityisopetusta tarvitsevat tai mielenterveysongelmista kärsivät oppijat; |
| --- | --- |

e)

kiinnitetään erityistä huomiota lapsiin ja nuoriin, jotka ovat vaarassa joutua muita heikompaan asemaan tai syrjityiksi, varmistetaan intersektionaalinen lähestymistapa ja otetaan mukaan riskiryhmiin kohdistettavat asianmukaiset toimenpiteet yhteistyössä sosiaali- ja terveysalan asiantuntijoiden kanssa. Riskiryhmiä ovat esimerkiksi lapset, joilla on sosioekonomisesti heikompi, maahanmuuttaja- tai romanitausta, pakolaiset, näkyvästi ja näkymättömästi vammaiset oppijat, joilla on esimerkiksi pitkä- tai lyhytaikaisia fyysisiä, psyykkisiä, älyllisiä tai aisteihin liittyviä vammoja ja erityisopetusta tarvitsevat tai mielenterveysongelmista kärsivät oppijat;

| f) | kiinnitetään huomiota sukupuolten välisen kuilun tunnistamiseen koulutuksessa muun muassa tehostamalla poikien ja tyttöjen suoriutumisen seurantaa ja ottamalla tarvittaessa käyttöön erityistoimia; |
| --- | --- |

f)

kiinnitetään huomiota sukupuolten välisen kuilun tunnistamiseen koulutuksessa muun muassa tehostamalla poikien ja tyttöjen suoriutumisen seurantaa ja ottamalla tarvittaessa käyttöön erityistoimia;

| g) | tarkastellaan epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen sekä kaikkien asiaankuuluvien kumppaneiden osallistumisen merkitystä oppimismenestyksen kannalta; |
| --- | --- |

g)

tarkastellaan epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen sekä kaikkien asiaankuuluvien kumppaneiden osallistumisen merkitystä oppimismenestyksen kannalta;

| h) | noudatetaan näyttöön perustuvaa toimintatapaa, hyödynnetään luotettavia tiedonkeruu- ja seurantajärjestelmiä (ks. jäljempänä 2 kohta) ja tukeudutaan uusimpaan määrälliseen ja laadulliseen tutkimukseen sekä tarkastellaan käytäntöjä ja välineitä, jotka ovat osoittautuneet menestyksekkäiksi kaikkien oppijoiden koulumenestyksen edistämisessä. Tähän sisältyy inspiraation hakeminen EU:n tasolla tarjolla olevista resursseista, kuten eurooppalaisesta koulujen työkalupakista, osallistavaa ja kansalaiskasvatusta koskevien innostavien käytäntöjen kokoelmasta sekä Cedefopin ammatillisen koulutuksen työkalupakista koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen torjumiseksi ja elinikäisen ohjauksen järjestelmien ja käytäntöjen kartoituksesta; |
| --- | --- |

h)

noudatetaan näyttöön perustuvaa toimintatapaa, hyödynnetään luotettavia tiedonkeruu- ja seurantajärjestelmiä (ks. jäljempänä 2 kohta) ja tukeudutaan uusimpaan määrälliseen ja laadulliseen tutkimukseen sekä tarkastellaan käytäntöjä ja välineitä, jotka ovat osoittautuneet menestyksekkäiksi kaikkien oppijoiden koulumenestyksen edistämisessä. Tähän sisältyy inspiraation hakeminen EU:n tasolla tarjolla olevista resursseista, kuten eurooppalaisesta koulujen työkalupakista, osallistavaa ja kansalaiskasvatusta koskevien innostavien käytäntöjen kokoelmasta sekä Cedefopin ammatillisen koulutuksen työkalupakista koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen torjumiseksi ja elinikäisen ohjauksen järjestelmien ja käytäntöjen kartoituksesta;

| i) | kohdennetaan oikeasuhteisia varoja, mukaan lukien kansallisten ja EU:n varojen käyttö, sekä muuta tukea uudistuksiin ja investointeihin, joita tehdään opetusvälineisiin, infrastruktuuriin ja pedagogiikkaan (erityisesti Erasmus+, elpymis- ja palautumistukiväline, Euroopan sosiaalirahasto plus, Euroopan aluekehitysrahasto, Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, Horisontti Eurooppa, teknisen tuen väline, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto ja Verkkojen Eurooppa -välineen (CEF2) rahoitusjärjestely); |
| --- | --- |

i)

kohdennetaan oikeasuhteisia varoja, mukaan lukien kansallisten ja EU:n varojen käyttö, sekä muuta tukea uudistuksiin ja investointeihin, joita tehdään opetusvälineisiin, infrastruktuuriin ja pedagogiikkaan (erityisesti Erasmus+, elpymis- ja palautumistukiväline, Euroopan sosiaalirahasto plus, Euroopan aluekehitysrahasto, Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, Horisontti Eurooppa, teknisen tuen väline, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto ja Verkkojen Eurooppa -välineen (CEF2) rahoitusjärjestely);

| j) | laaditaan täytäntöönpanosuunnitelma, joka sisältää selkeät tavoitteet ja välitavoitteet, seuranta- ja arviointisuunnitelma sekä luodaan koordinointimekanismi tai -rakenne kansallisiin olosuhteisiin sopivalla tasolla yhteistyön helpottamiseksi, täytäntöönpanon tukemiseksi sekä seurannan, arvioinnin ja toimintapolitiikan tarkistamisen mahdollistamiseksi. |
| --- | --- |

j)

laaditaan täytäntöönpanosuunnitelma, joka sisältää selkeät tavoitteet ja välitavoitteet, seuranta- ja arviointisuunnitelma sekä luodaan koordinointimekanismi tai -rakenne kansallisiin olosuhteisiin sopivalla tasolla yhteistyön helpottamiseksi, täytäntöönpanon tukemiseksi sekä seurannan, arvioinnin ja toimintapolitiikan tarkistamisen mahdollistamiseksi.

2.

| a) | Niiden olisi mahdollistettava kaikilla politiikan tasoilla (kansallisella, alueellisella ja paikallisella) alisuoriutumisen ja koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen laajuuden, esiintyvyyden ja mahdollisten syiden analysointi muun muassa syrjäytyneiden oppijoiden ja perheiden näkemysten keräämisen avulla. |
| --- | --- |

a)

Niiden olisi mahdollistettava kaikilla politiikan tasoilla (kansallisella, alueellisella ja paikallisella) alisuoriutumisen ja koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen laajuuden, esiintyvyyden ja mahdollisten syiden analysointi muun muassa syrjäytyneiden oppijoiden ja perheiden näkemysten keräämisen avulla.

| b) | Niitä olisi käytettävä toimintapolitiikan kehittämisen suunnitteluun ja ohjaukseen, täytäntöönpanon seurantaan sekä toteutettujen toimenpiteiden vaikuttavuuden ja tehokkuuden arviointiin. |
| --- | --- |

b)

Niitä olisi käytettävä toimintapolitiikan kehittämisen suunnitteluun ja ohjaukseen, täytäntöönpanon seurantaan sekä toteutettujen toimenpiteiden vaikuttavuuden ja tehokkuuden arviointiin.

| c) | Niiden olisi mahdollistettava niiden oppijoiden varhainen havaitseminen ja tunnistaminen, jotka ovat vaarassa keskeyttää koulunkäynnin varhain tai jotka ovat tehneet niin, jotta voidaan tarjota oikea-aikaista ja asianmukaista tukea heitä kuitenkaan leimaamatta. |
| --- | --- |

c)

Niiden olisi mahdollistettava niiden oppijoiden varhainen havaitseminen ja tunnistaminen, jotka ovat vaarassa keskeyttää koulunkäynnin varhain tai jotka ovat tehneet niin, jotta voidaan tarjota oikea-aikaista ja asianmukaista tukea heitä kuitenkaan leimaamatta.

| d) | Niiden olisi tarjottava perusta koulujen tehokkaan ohjauksen ja tukemisen kehittämiselle. |
| --- | --- |

d)

Niiden olisi tarjottava perusta koulujen tehokkaan ohjauksen ja tukemisen kehittämiselle.

Tietojen olisi ihannetapauksessa katettava kaikki koulutustasot (varhaiskasvatus, alempi perusaste, ylempi perusaste ja toinen aste) ja koulutusmuodot (ammatillinen koulutus mukaan lukien) ja oltava saatavilla politiikan eri tasoilla, ja niiden yhteydessä olisi noudatettava henkilötietojen suojaa koskevaa lainsäädäntöä. Määrällistä ja laadullista tietoa olisi kerättävä kansallisten olosuhteiden mukaan tarkasti eriteltynä (esimerkiksi sukupuolen, sosioekonomisen taustan, maahanmuuttajataustan ja alueellisten erojen mukaan) ja monenlaisista tekijöistä, joilla on kielteinen tai myönteinen vaikutus oppimistuloksiin (kuten osallistuminen varhaiskasvatukseen, läsnäolo, osallistuminen oppimisprosesseihin, suoriutuminen perustaidoissa, hyvinvointi koulussa, mielenterveys, tunne kouluun kuulumisesta, käyttäytymisongelmat tai syrjintäkokemukset).

3.

| | Ennaltaehkäisevät toimenpiteet







  a) | Varmistetaan, että riskitekijät kuten oppimisvaikeudet, kehitysongelmat, kielitaito ja erityisopetuksen tarve, mukaan lukien sosiaaliset ja emotionaaliset vaikeudet, tunnistetaan varhaisessa vaiheessa ja että oppijat, jotka ovat vaarassa alisuoriutua ja keskeyttää koulunkäynnin, havaitaan varhaisessa vaiheessa, samalla kun vältetään leimaamista. |
| --- | --- | --- |

Ennaltaehkäisevät toimenpiteet

a)

Varmistetaan, että riskitekijät kuten oppimisvaikeudet, kehitysongelmat, kielitaito ja erityisopetuksen tarve, mukaan lukien sosiaaliset ja emotionaaliset vaikeudet, tunnistetaan varhaisessa vaiheessa ja että oppijat, jotka ovat vaarassa alisuoriutua ja keskeyttää koulunkäynnin, havaitaan varhaisessa vaiheessa, samalla kun vältetään leimaamista.

| b) | Kehitetään oppijalähtöisiä ja osallistaviin ja relationaalisiin pedagogiikkoihin perustuvia opetussuunnitelmia sekä mahdollistetaan monipuoliset ja yksilölliset opetus- ja oppimismuodot. Lasten ja nuorten aktiivista osallistumista oppimateriaalien kehittämiseen olisi tarpeen mukaan harkittava erityisesti kiusaamisen ehkäisemiseen, sosiaaliseen ja tunnekasvatukseen, konfliktien ratkaisemiseen ja ennakkoluulojen voittamiseen tarkoitettujen resurssien osalta. |
| --- | --- |

b)

Kehitetään oppijalähtöisiä ja osallistaviin ja relationaalisiin pedagogiikkoihin perustuvia opetussuunnitelmia sekä mahdollistetaan monipuoliset ja yksilölliset opetus- ja oppimismuodot. Lasten ja nuorten aktiivista osallistumista oppimateriaalien kehittämiseen olisi tarpeen mukaan harkittava erityisesti kiusaamisen ehkäisemiseen, sosiaaliseen ja tunnekasvatukseen, konfliktien ratkaisemiseen ja ennakkoluulojen voittamiseen tarkoitettujen resurssien osalta.

| c) | Sisällytetään sosiaalinen ja tunnekasvatus, kiusaamisen ehkäiseminen ja fyysinen ja mielenterveys opetussuunnitelmiin varhaiskasvatuksesta toisen asteen koulutukseen. |
| --- | --- |

c)

Sisällytetään sosiaalinen ja tunnekasvatus, kiusaamisen ehkäiseminen ja fyysinen ja mielenterveys opetussuunnitelmiin varhaiskasvatuksesta toisen asteen koulutukseen.

| d) | Vahvistetaan opetuskielen (-kielten) osaamista arvostaen ja tukien samalla oppijoiden kielellistä monimuotoisuutta jatko-oppimista ja koulumenestystä edistävänä pedagogisena voimavarana. Tähän voivat sisältyä esimerkiksi aiemman kielitaidon arviointi, vahva tuki oppijan äidinkielellä (ensimmäisellä kielellä) ja opetuskielellä, mahdollisuus saada kotikielen opetusta sekä mekanismit, joilla tuetaan siirtymistä vastaanottoluokkien ja tavallisten luokkien välillä eri koulutusasteilla tapauksen mukaan. |
| --- | --- |

d)

Vahvistetaan opetuskielen (-kielten) osaamista arvostaen ja tukien samalla oppijoiden kielellistä monimuotoisuutta jatko-oppimista ja koulumenestystä edistävänä pedagogisena voimavarana. Tähän voivat sisältyä esimerkiksi aiemman kielitaidon arviointi, vahva tuki oppijan äidinkielellä (ensimmäisellä kielellä) ja opetuskielellä, mahdollisuus saada kotikielen opetusta sekä mekanismit, joilla tuetaan siirtymistä vastaanottoluokkien ja tavallisten luokkien välillä eri koulutusasteilla tapauksen mukaan.

| e) | Tuetaan erityisesti pakolaisten ja vastikään saapuneiden maahanmuuttajien opetuskielen omaksumista integroimalla heidät varhain tavallisiin luokkiin ja opetussuunnitelmiin ja tarjoamalla henkilökohtaista lisätukea asianmukaisella tasolla sosiaalisen ja akateemisen oppimisen nopeuttamiseksi. Kielellisen ja akateemisen tuen ja uraohjauksen jatkuva saatavuus kaikilla koulutustasoilla sekä kulttuurienvälinen kasvatus ja vanhempien osallistuminen voivat myös olla avainasemassa. |
| --- | --- |

e)

Tuetaan erityisesti pakolaisten ja vastikään saapuneiden maahanmuuttajien opetuskielen omaksumista integroimalla heidät varhain tavallisiin luokkiin ja opetussuunnitelmiin ja tarjoamalla henkilökohtaista lisätukea asianmukaisella tasolla sosiaalisen ja akateemisen oppimisen nopeuttamiseksi. Kielellisen ja akateemisen tuen ja uraohjauksen jatkuva saatavuus kaikilla koulutustasoilla sekä kulttuurienvälinen kasvatus ja vanhempien osallistuminen voivat myös olla avainasemassa.

| f) | Edistetään vuorovaikutteisia ja elämyksellisiä sekä kulttuuriset ja kielelliset näkökohdat huomioivia pedagogisia lähestymistapoja oppijoiden itsenäisyyden ja oppimisestaan ottaman vastuun kehittämiseksi sekä heidän voimaannuttamisekseen osallistumaan aktiivisesti osaamisensa kehittämiseen. Tällaisia lähestymistapoja voivat olla mahdollisuudet monimuoto-oppimiseen (mukaan lukien digitaaliset resurssit sekä pääsy kirjastoihin, laboratorioihin, museoihin, muihin kulttuurilaitoksiin kuten musiikki- tai taidekouluihin, yhteisökeskuksiin ja luontoon), vammaisten tai erityisopetusta tarvitsevien oppijoiden tarpeiden huomioon ottaminen, oppimisajan ja -ympäristöjen joustava ja heterogeeninen organisointi, monitieteinen opetus ja oppiminen, yhteistoiminnallinen oppiminen ja vertaistuki sekä avustavien teknologioiden käyttö vammaisten oppijoiden apuna. |
| --- | --- |

f)

Edistetään vuorovaikutteisia ja elämyksellisiä sekä kulttuuriset ja kielelliset näkökohdat huomioivia pedagogisia lähestymistapoja oppijoiden itsenäisyyden ja oppimisestaan ottaman vastuun kehittämiseksi sekä heidän voimaannuttamisekseen osallistumaan aktiivisesti osaamisensa kehittämiseen. Tällaisia lähestymistapoja voivat olla mahdollisuudet monimuoto-oppimiseen (mukaan lukien digitaaliset resurssit sekä pääsy kirjastoihin, laboratorioihin, museoihin, muihin kulttuurilaitoksiin kuten musiikki- tai taidekouluihin, yhteisökeskuksiin ja luontoon), vammaisten tai erityisopetusta tarvitsevien oppijoiden tarpeiden huomioon ottaminen, oppimisajan ja -ympäristöjen joustava ja heterogeeninen organisointi, monitieteinen opetus ja oppiminen, yhteistoiminnallinen oppiminen ja vertaistuki sekä avustavien teknologioiden käyttö vammaisten oppijoiden apuna.

| g) | Edistetään henkilökohtaiset oppimistarpeet ja -polut huomioivia ja niitä tukevia arviointikäytäntöjä erityisesti hyödyntämällä laajasti formatiivista ja jatkuvaa arviointia sekä yhdistämällä useita digitaalisia ja ei-digitaalisia muotoja ja välineitä (esimerkiksi portfolioita, vertaisarviointia ja itsearviointia), jotka ovat osallistavia, kulttuuriset näkökohdat huomioivia ja osallistumiseen perustuvia. |
| --- | --- |

g)

Edistetään henkilökohtaiset oppimistarpeet ja -polut huomioivia ja niitä tukevia arviointikäytäntöjä erityisesti hyödyntämällä laajasti formatiivista ja jatkuvaa arviointia sekä yhdistämällä useita digitaalisia ja ei-digitaalisia muotoja ja välineitä (esimerkiksi portfolioita, vertaisarviointia ja itsearviointia), jotka ovat osallistavia, kulttuuriset näkökohdat huomioivia ja osallistumiseen perustuvia.

| | Puuttumistoimenpiteet







  h) | Luodaan kouluihin puitteita, joissa tarjotaan kohdennettua tukea kaikille oppijoille, joilla on oppimisvaikeuksia tai jotka ovat vaarassa alisuoriutua, monitieteisen ja tiimilähtöisen lähestymistavan avulla (esimerkiksi koko koulun kattavat vanhempien osallistumisen ohjelmat, mentorointiohjelmat, mukaan lukien vertaismentorointi, tukihenkilöstön käyttöönotto, lisäoppimisaika lukuvuoden aikana ja/tai loma-aikana ja pääsy muihin oppimisympäristöihin). |
| --- | --- | --- |

Puuttumistoimenpiteet

h)

Luodaan kouluihin puitteita, joissa tarjotaan kohdennettua tukea kaikille oppijoille, joilla on oppimisvaikeuksia tai jotka ovat vaarassa alisuoriutua, monitieteisen ja tiimilähtöisen lähestymistavan avulla (esimerkiksi koko koulun kattavat vanhempien osallistumisen ohjelmat, mentorointiohjelmat, mukaan lukien vertaismentorointi, tukihenkilöstön käyttöönotto, lisäoppimisaika lukuvuoden aikana ja/tai loma-aikana ja pääsy muihin oppimisympäristöihin).

| i) | Tarjotaan osallistavissa ja saavutettavissa ympäristöissä tehostettua yksilöllistä tukea oppijoille, joilla on monitahoisia ja monimutkaisia tarpeita, mukaan lukien sosiaaliset, emotionaaliset ja mielenterveyteen liittyvät tarpeet (esimerkiksi henkilökohtainen ohjaus, yksilölliset oppimissuunnitelmat, erikoistuneen tunneterapeutin interventiot, psykoterapeuttiset interventiot, monialaiset tiimit ja perhetuki). |
| --- | --- |

i)

Tarjotaan osallistavissa ja saavutettavissa ympäristöissä tehostettua yksilöllistä tukea oppijoille, joilla on monitahoisia ja monimutkaisia tarpeita, mukaan lukien sosiaaliset, emotionaaliset ja mielenterveyteen liittyvät tarpeet (esimerkiksi henkilökohtainen ohjaus, yksilölliset oppimissuunnitelmat, erikoistuneen tunneterapeutin interventiot, psykoterapeuttiset interventiot, monialaiset tiimit ja perhetuki).

| j) | Tarjotaan ratkaisuja koulutasolla tai yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa oppijoille, joilla on sosioekonomisesta taustasta johtuvia perustarpeiden tyydyttämiseen liittyviä vaikeuksia (esimerkiksi oppimateriaalin puute, kuljetukseen liittyvät vaikeudet, nälkä, ravitsemus- ja univaje). |
| --- | --- |

j)

Tarjotaan ratkaisuja koulutasolla tai yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa oppijoille, joilla on sosioekonomisesta taustasta johtuvia perustarpeiden tyydyttämiseen liittyviä vaikeuksia (esimerkiksi oppimateriaalin puute, kuljetukseen liittyvät vaikeudet, nälkä, ravitsemus- ja univaje).

| k) | Tarjotaan kohdennettuja rahoitus- tai muita tukijärjestelyjä muita heikommassa asemassa oleville oppijoille, jotta heidän on helpompi jatkaa toisen ja korkea-asteen koulutukseen ja suorittaa tarvittavan pätevyyden tuovat toisen asteen opinnot. |
| --- | --- |

k)

Tarjotaan kohdennettuja rahoitus- tai muita tukijärjestelyjä muita heikommassa asemassa oleville oppijoille, jotta heidän on helpompi jatkaa toisen ja korkea-asteen koulutukseen ja suorittaa tarvittavan pätevyyden tuovat toisen asteen opinnot.

| l) | Tarjotaan pakolaisille ja vastikään saapuneille maahanmuuttajaoppijoille rahoitusjärjestelyjä, joilla varmistetaan pääsy opetukseen tai tarvittaessa valmistaville kursseille ja sujuva siirtyminen koulutusjärjestelmään kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

l)

Tarjotaan pakolaisille ja vastikään saapuneille maahanmuuttajaoppijoille rahoitusjärjestelyjä, joilla varmistetaan pääsy opetukseen tai tarvittaessa valmistaville kursseille ja sujuva siirtyminen koulutusjärjestelmään kaikilla tasoilla.

| | Yhdistetyt puuttumis-/ korvaavat toimenpiteet:







  m) | Tarjotaan sosiaalista, emotionaalista ja psykologista tukea oppijoille, erityisesti niille, joilla on haitallisia lapsuudenkokemuksia, traumoja tai vakavia sosiaalisia tai emotionaalisia vaikeuksia, jotka haittaavat heidän koulunkäyntiään. Tähän voisi sisältyä henkilökuntaan kuuluvien neuvojien ja mentoreiden roolin vahvistaminen, mielenterveysalan ammattilaisten ja palvelujen saatavuuden helpottaminen kouluissa ja niiden ympäristössä sekä varhainen puuttuminen kiusaamiseen sekä uhrien että kiusaajien osalta. Luodaan vertais- ja yhteisötukea kiusaamisen/verkkokiusaamisen ehkäisemiseksi ja kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi. |
| --- | --- | --- |

Yhdistetyt puuttumis-/ korvaavat toimenpiteet:

m)

Tarjotaan sosiaalista, emotionaalista ja psykologista tukea oppijoille, erityisesti niille, joilla on haitallisia lapsuudenkokemuksia, traumoja tai vakavia sosiaalisia tai emotionaalisia vaikeuksia, jotka haittaavat heidän koulunkäyntiään. Tähän voisi sisältyä henkilökuntaan kuuluvien neuvojien ja mentoreiden roolin vahvistaminen, mielenterveysalan ammattilaisten ja palvelujen saatavuuden helpottaminen kouluissa ja niiden ympäristössä sekä varhainen puuttuminen kiusaamiseen sekä uhrien että kiusaajien osalta. Luodaan vertais- ja yhteisötukea kiusaamisen/verkkokiusaamisen ehkäisemiseksi ja kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi.

| n) | Varmistetaan tasapuolinen, joustava ja riittävä tuki pakolaisille ja äskettäin saapuneille maahanmuuttajille, mukaan lukien sosiaalinen, emotionaalinen ja psykologinen tuki, joka auttaa heitä selviytymään traumaperäiseen stressiin ja muuttoon tai kotoutumiseen liittyvistä haasteista. Tämä tuki olisi sisällytettävä laajempaan ja monialaiseen järjestelmään, jotta voidaan ottaa huomioon kaikki heidän erityistarpeensa, yhteistyössä sosiaali- ja terveyspalvelujen, mielenterveysalan toimijoiden ja kaikkien muiden asiaankuuluvien palvelujen ja toimijoiden kanssa ja ottaen oppijat ja heidän perheensä tai hoitajansa tiiviisti mukaan. |
| --- | --- |

n)

Varmistetaan tasapuolinen, joustava ja riittävä tuki pakolaisille ja äskettäin saapuneille maahanmuuttajille, mukaan lukien sosiaalinen, emotionaalinen ja psykologinen tuki, joka auttaa heitä selviytymään traumaperäiseen stressiin ja muuttoon tai kotoutumiseen liittyvistä haasteista. Tämä tuki olisi sisällytettävä laajempaan ja monialaiseen järjestelmään, jotta voidaan ottaa huomioon kaikki heidän erityistarpeensa, yhteistyössä sosiaali- ja terveyspalvelujen, mielenterveysalan toimijoiden ja kaikkien muiden asiaankuuluvien palvelujen ja toimijoiden kanssa ja ottaen oppijat ja heidän perheensä tai hoitajansa tiiviisti mukaan.

| o) | Helpotetaan pääsyä opetussuunnitelman ja koulun ulkopuolisen toiminnan (kuten urheilun, taiteen, vapaaehtois- tai nuorisotyön) piirin ja parannetaan oppimistulosten dokumentointia ja validointia. |
| --- | --- |

o)

Helpotetaan pääsyä opetussuunnitelman ja koulun ulkopuolisen toiminnan (kuten urheilun, taiteen, vapaaehtois- tai nuorisotyön) piirin ja parannetaan oppimistulosten dokumentointia ja validointia.

| p) | Vahvistetaan opinto-ohjausta, uraohjausta ja -neuvontaa sekä ammatinvalinnan ohjausta uranhallintataitojen ja -osaamisen hankkimisen tukemiseksi. Tähän olisi sisällyttävä opetussuunnitelmaan kuuluvaa ja sen ulkopuolista toimintaa, kuten työssäoppimista, työpaikkakäyntejä, työn varjostamista, urapelejä tai kokeilukursseja. |
| --- | --- |

p)

Vahvistetaan opinto-ohjausta, uraohjausta ja -neuvontaa sekä ammatinvalinnan ohjausta uranhallintataitojen ja -osaamisen hankkimisen tukemiseksi. Tähän olisi sisällyttävä opetussuunnitelmaan kuuluvaa ja sen ulkopuolista toimintaa, kuten työssäoppimista, työpaikkakäyntejä, työn varjostamista, urapelejä tai kokeilukursseja.

4.

| | Ennaltaehkäisevät toimenpiteet







  a) | Sisällytetään osallistavuus, tasapuolisuus ja monimuotoisuus, alisuoriutumisen ja opinnoista loitontumisen ymmärtäminen sekä hyvinvoinnin, mielenterveyden ja kiusaamisen käsitteleminen kaikkiin lakisääteisiin opettajien peruskoulutusohjelmiin. |
| --- | --- | --- |

Ennaltaehkäisevät toimenpiteet

a)

Sisällytetään osallistavuus, tasapuolisuus ja monimuotoisuus, alisuoriutumisen ja opinnoista loitontumisen ymmärtäminen sekä hyvinvoinnin, mielenterveyden ja kiusaamisen käsitteleminen kaikkiin lakisääteisiin opettajien peruskoulutusohjelmiin.

| b) | Varmistetaan, että korkealaatuinen ja tutkimukseen perustuva opettajien peruskoulutus ja jatkuva ammatillinen kehittäminen valmistavat koulunjohtajia, opettajia, kouluttajia ja muuta opetushenkilöstöä






  — | ymmärtämään riskejä ja suojaavia tekijöitä, jotka saattavat vaikuttaa akateemiseen suoriutumiseen, opinnoista loitontumiseen tai koulunkäynnin varhaiseen keskeyttämiseen sekä sosiaalisiin, emotionaalisiin ja käyttäytymisongelmiin |
| --- | --- | --- |

b)

Varmistetaan, että korkealaatuinen ja tutkimukseen perustuva opettajien peruskoulutus ja jatkuva ammatillinen kehittäminen valmistavat koulunjohtajia, opettajia, kouluttajia ja muuta opetushenkilöstöä

—

ymmärtämään riskejä ja suojaavia tekijöitä, jotka saattavat vaikuttaa akateemiseen suoriutumiseen, opinnoista loitontumiseen tai koulunkäynnin varhaiseen keskeyttämiseen sekä sosiaalisiin, emotionaalisiin ja käyttäytymisongelmiin

| — | ymmärtämään hyvinvointiin, vammaisuuteen ja mielenterveyteen liittyviä kysymyksiä, kuten traumaperäistä stressiä, ja tukemaan oppijoiden sosiaalisten ja tunnetaitojen kehittämistä |
| --- | --- |

—

ymmärtämään hyvinvointiin, vammaisuuteen ja mielenterveyteen liittyviä kysymyksiä, kuten traumaperäistä stressiä, ja tukemaan oppijoiden sosiaalisten ja tunnetaitojen kehittämistä

| — | kehittämään opettamiseen monikielisissä ja monikulttuurisissa tilanteissa liittyvää osaamista |
| --- | --- |

—

kehittämään opettamiseen monikielisissä ja monikulttuurisissa tilanteissa liittyvää osaamista

| — | tunnistamaan ja kyseenalaistamaan sukupuolistereotypioita opetuksessa ja oppimisessa (kuten poikien suoriutumiseen liittyviä alhaisia odotuksia ja sukupuolten välistä kuilua STEM-aineissa) ja kehittämään sukupuolinäkökulman huomioon ottavia opetuskäytäntöjä, jotka motivoivat ja osallistavat enemmän poikia ja tyttöjä |
| --- | --- |

—

tunnistamaan ja kyseenalaistamaan sukupuolistereotypioita opetuksessa ja oppimisessa (kuten poikien suoriutumiseen liittyviä alhaisia odotuksia ja sukupuolten välistä kuilua STEM-aineissa) ja kehittämään sukupuolinäkökulman huomioon ottavia opetuskäytäntöjä, jotka motivoivat ja osallistavat enemmän poikia ja tyttöjä

| — | tunnistamaan ja käsittelemään erilaisia oppimisvaikeuksia |
| --- | --- |

—

tunnistamaan ja käsittelemään erilaisia oppimisvaikeuksia

| — | käyttämään yhteistoiminnallisia käytäntöjä ja työskentelemään monialaisissa tiimeissä koulussa sekä ulkopuolisten kumppaneiden kanssa |
| --- | --- |

—

käyttämään yhteistoiminnallisia käytäntöjä ja työskentelemään monialaisissa tiimeissä koulussa sekä ulkopuolisten kumppaneiden kanssa

| — | käyttämään tarpeen mukaan erilaisia oppimistapoja, -välineitä ja -ympäristöjä ja toteuttamaan aktiivisesti monimuoto-oppimista yhdistäen esimerkiksi sisä- ja ulkoaktiviteetteja, yksilöllistä ja ryhmäopetusta ja -oppimista sekä digitaalisia ja ei-digitaalisia resursseja |
| --- | --- |

—

käyttämään tarpeen mukaan erilaisia oppimistapoja, -välineitä ja -ympäristöjä ja toteuttamaan aktiivisesti monimuoto-oppimista yhdistäen esimerkiksi sisä- ja ulkoaktiviteetteja, yksilöllistä ja ryhmäopetusta ja -oppimista sekä digitaalisia ja ei-digitaalisia resursseja

| — | käyttämään opetuksessa ja oppimisessa formatiivisia arviointimenetelmiä ja -välineitä |
| --- | --- |

—

käyttämään opetuksessa ja oppimisessa formatiivisia arviointimenetelmiä ja -välineitä

| — | edistämään myönteistä oppimisilmapiiriä käyttämällä luokanhallintaan, kiusaamisen ehkäisemiseen ja konfliktien ratkaisemiseen liittyviä strategioita ja luomaan luottamuksellisia suhteita oppijoihin, vanhempiin, perheisiin ja hoitajiin, erityisesti heikommista lähtökohdista tulevien oppijoiden kohdalla |
| --- | --- |

—

edistämään myönteistä oppimisilmapiiriä käyttämällä luokanhallintaan, kiusaamisen ehkäisemiseen ja konfliktien ratkaisemiseen liittyviä strategioita ja luomaan luottamuksellisia suhteita oppijoihin, vanhempiin, perheisiin ja hoitajiin, erityisesti heikommista lähtökohdista tulevien oppijoiden kohdalla

| c) | Kannustetaan opettajia, kouluttajia, koulunjohtajia ja muuta opetushenkilöstöä työskentelemään kouluissa, joissa suuri osa oppilaista tulee sosioekonomisesti heikommista lähtökohdista. Kannustetaan opettajaopiskelijoita suorittamaan harjoitteluja tällaisissa kouluissa. |
| --- | --- |

c)

Kannustetaan opettajia, kouluttajia, koulunjohtajia ja muuta opetushenkilöstöä työskentelemään kouluissa, joissa suuri osa oppilaista tulee sosioekonomisesti heikommista lähtökohdista. Kannustetaan opettajaopiskelijoita suorittamaan harjoitteluja tällaisissa kouluissa.

| d) | Varmistetaan, että koko ammatinvalinnan ohjaukseen sekä opinto- tai uraohjaukseen osallistuva henkilöstö on koulutettua ja pätevää ja että heillä on mahdollisuus perus- ja jatkokoulutukseen. |
| --- | --- |

d)

Varmistetaan, että koko ammatinvalinnan ohjaukseen sekä opinto- tai uraohjaukseen osallistuva henkilöstö on koulutettua ja pätevää ja että heillä on mahdollisuus perus- ja jatkokoulutukseen.

| e) | Tuetaan opettajien, kouluttajien, koulunjohtajien ja koulun muun henkilöstön hyvinvointia ja parannetaan opettajan ammatin houkuttelevuutta muun muassa varmistamalla asianmukaiset työolot, ammatillinen riippumattomuus ja opettajien ja kouluttajien aktiivinen osallistuminen oppilaitosten hallintoon, laadukas peruskoulutus ja jatkuva ammatillinen kehittäminen, mahdollisuus saada tukea ja mielenterveysalan ammattilaisten palveluja, yhteistyö ja vertaistuki. |
| --- | --- |

e)

Tuetaan opettajien, kouluttajien, koulunjohtajien ja koulun muun henkilöstön hyvinvointia ja parannetaan opettajan ammatin houkuttelevuutta muun muassa varmistamalla asianmukaiset työolot, ammatillinen riippumattomuus ja opettajien ja kouluttajien aktiivinen osallistuminen oppilaitosten hallintoon, laadukas peruskoulutus ja jatkuva ammatillinen kehittäminen, mahdollisuus saada tukea ja mielenterveysalan ammattilaisten palveluja, yhteistyö ja vertaistuki.

| | Puuttumistoimenpiteet







  f) | Helpotetaan henkilöstön vaihtoa, vertaisoppimista ja vertaistukea opettajien, kouluttajien ja muun opetushenkilöstön ja ammattilaisten keskuudessa verkostoitumisen, työn varjostamisen, seminaarien ja moniammatillisten oppimisyhteisöjen avulla sekä tarjoamalla mahdollisuus hyödyntää osaamiskeskuksia ja asianmukaisia resursseja, joiden avulla opetusta ja oppimista voidaan mukauttaa kaikkien oppijoiden erityistarpeisiin. Varmistetaan erityisesti mahdollisuus käyttää erikoistuneita resurssikeskuksia tai neuvontatiimejä, jotka voivat tarjota tarvittavat välineet ja pedagogiikat pakolaisten ja äskettäin saapuneiden maahanmuuttajaoppijoiden tukemiseksi ja eri paikkakunnilla ja kouluissa työskentelemiseksi. |
| --- | --- | --- |

Puuttumistoimenpiteet

f)

Helpotetaan henkilöstön vaihtoa, vertaisoppimista ja vertaistukea opettajien, kouluttajien ja muun opetushenkilöstön ja ammattilaisten keskuudessa verkostoitumisen, työn varjostamisen, seminaarien ja moniammatillisten oppimisyhteisöjen avulla sekä tarjoamalla mahdollisuus hyödyntää osaamiskeskuksia ja asianmukaisia resursseja, joiden avulla opetusta ja oppimista voidaan mukauttaa kaikkien oppijoiden erityistarpeisiin. Varmistetaan erityisesti mahdollisuus käyttää erikoistuneita resurssikeskuksia tai neuvontatiimejä, jotka voivat tarjota tarvittavat välineet ja pedagogiikat pakolaisten ja äskettäin saapuneiden maahanmuuttajaoppijoiden tukemiseksi ja eri paikkakunnilla ja kouluissa työskentelemiseksi.

| g) | Tutkitaan, miten vaihtoehtoiset polut opettajan ammattiin voivat mahdollisuuksien mukaan lisätä opetushenkilöstön monimuotoisuutta ja avata opettajan ammatin eri lähtökohdista tuleville ihmisille, myös ehdokkaille, joilla on omaa kokemusta heikommista sosioekonomisista lähtökohdista. |
| --- | --- |

g)

Tutkitaan, miten vaihtoehtoiset polut opettajan ammattiin voivat mahdollisuuksien mukaan lisätä opetushenkilöstön monimuotoisuutta ja avata opettajan ammatin eri lähtökohdista tuleville ihmisille, myös ehdokkaille, joilla on omaa kokemusta heikommista sosioekonomisista lähtökohdista.

5.

| | Ennaltaehkäisevät toimenpiteet







  a) | Annetaan koulujen johtajille ja johtokunnille päätöksentekoa varten riittävästi itsemääräämisoikeutta yhdistettynä vahvaan vastuuvelvollisuuteen. |
| --- | --- | --- |

Ennaltaehkäisevät toimenpiteet

a)

Annetaan koulujen johtajille ja johtokunnille päätöksentekoa varten riittävästi itsemääräämisoikeutta yhdistettynä vahvaan vastuuvelvollisuuteen.

| b) | Edistetään kaikkien oppijoiden koulumenestyksen ja hyvinvoinnin (mukaan lukien kiusaamisen ehkäiseminen, syrjinnän torjuminen, sukupuolinäkökohtien huomioon ottaminen ja terveyskysymykset) sisällyttämistä koulun suunnittelu- ja hallintoprosesseihin (kuten koulun kehittämissuunnitelmiin, tehtävänkuvauksiin, vuotuisiin tai monivuotisiin pedagogisiin suunnitelmiin) ja kannustetaan kouluja suunnittelemaan, seuraamaan ja arvioimaan erityisiä osallistamis- ja hyvinvointisuunnitelmia. |
| --- | --- |

b)

Edistetään kaikkien oppijoiden koulumenestyksen ja hyvinvoinnin (mukaan lukien kiusaamisen ehkäiseminen, syrjinnän torjuminen, sukupuolinäkökohtien huomioon ottaminen ja terveyskysymykset) sisällyttämistä koulun suunnittelu- ja hallintoprosesseihin (kuten koulun kehittämissuunnitelmiin, tehtävänkuvauksiin, vuotuisiin tai monivuotisiin pedagogisiin suunnitelmiin) ja kannustetaan kouluja suunnittelemaan, seuraamaan ja arvioimaan erityisiä osallistamis- ja hyvinvointisuunnitelmia.

| c) | Edistetään kaikkien oppijoiden koulumenestystä ja hyvinvointia koulussa osana sisäisiä ja ulkoisia laadunvarmistusmekanismeja ja myös sellaisten tavoitteiden ja indikaattoreiden sisällyttämistä, jotka koskevat esimerkiksi oppimisilmapiiriä, kiusaamista ja hyvinvointia. Varmistetaan, että ulkopuolisessa arvioinnissa/tarkastuksessa annetaan neuvontaa ja tukea tarkastetuille kouluille, tuetaan koulujen itsearviointia ja edistetään oman toiminnan tarkastelun ja parantamisen kulttuuria osallisuuteen ja hyvinvointiin liittyvien strategioiden ja käytäntöjen kohdalla. |
| --- | --- |

c)

Edistetään kaikkien oppijoiden koulumenestystä ja hyvinvointia koulussa osana sisäisiä ja ulkoisia laadunvarmistusmekanismeja ja myös sellaisten tavoitteiden ja indikaattoreiden sisällyttämistä, jotka koskevat esimerkiksi oppimisilmapiiriä, kiusaamista ja hyvinvointia. Varmistetaan, että ulkopuolisessa arvioinnissa/tarkastuksessa annetaan neuvontaa ja tukea tarkastetuille kouluille, tuetaan koulujen itsearviointia ja edistetään oman toiminnan tarkastelun ja parantamisen kulttuuria osallisuuteen ja hyvinvointiin liittyvien strategioiden ja käytäntöjen kohdalla.

| d) | Tarjotaan ammatillisen kehittymisen mahdollisuuksia ja ohjausta, joilla tuetaan koulunjohtajia organisaatiomuutosten hallinnassa ja osallistavien käytäntöjen edistämisessä. |
| --- | --- |

d)

Tarjotaan ammatillisen kehittymisen mahdollisuuksia ja ohjausta, joilla tuetaan koulunjohtajia organisaatiomuutosten hallinnassa ja osallistavien käytäntöjen edistämisessä.

| e) | Kannustetaan osallistavaa ja demokraattista kouluympäristöä, jossa oppijat osallistuvat koulun ja luokan päätöksentekoon ja jossa hyödynnetään lapsille ja nuorille, myös syrjäytyneisiin ryhmiin kuuluville, mukautettuja osallistavia menetelmiä. |
| --- | --- |

e)

Kannustetaan osallistavaa ja demokraattista kouluympäristöä, jossa oppijat osallistuvat koulun ja luokan päätöksentekoon ja jossa hyödynnetään lapsille ja nuorille, myös syrjäytyneisiin ryhmiin kuuluville, mukautettuja osallistavia menetelmiä.

| f) | Edistetään koulukulttuuria, jossa arvostetaan monimuotoisuutta, edistetään oppijoiden hyvinvointia, lisätään heidän kouluun kuulumisen tunnettaan ja luodaan turvallinen ympäristö kiistanalaisista aiheista käytävälle vuoropuhelulle. |
| --- | --- |

f)

Edistetään koulukulttuuria, jossa arvostetaan monimuotoisuutta, edistetään oppijoiden hyvinvointia, lisätään heidän kouluun kuulumisen tunnettaan ja luodaan turvallinen ympäristö kiistanalaisista aiheista käytävälle vuoropuhelulle.

| | Yhdistetyt ennaltaehkäisy- ja puuttumistoimenpiteet







  g) | Kannustetaan yhteistoiminnallisiin ja monialaisiin käytäntöihin kouluissa ja kumppanuuksissa paikallisten palvelujen, nuorisotyöntekijöiden, sosiaali- ja terveysalan ammattilaisten, yritysten ja koko yhteisön kanssa. |
| --- | --- | --- |

Yhdistetyt ennaltaehkäisy- ja puuttumistoimenpiteet

g)

Kannustetaan yhteistoiminnallisiin ja monialaisiin käytäntöihin kouluissa ja kumppanuuksissa paikallisten palvelujen, nuorisotyöntekijöiden, sosiaali- ja terveysalan ammattilaisten, yritysten ja koko yhteisön kanssa.

| h) | Edistetään kouluja yhteisön elinikäisen oppimisen keskuksina, joissa koulutus ja sosiaalinen elämä ovat tiiviisti sidoksissa naapurustoon ja joissa yhteisö ottaa yhteisen vastuun koulusta oppimistilana. |
| --- | --- |

h)

Edistetään kouluja yhteisön elinikäisen oppimisen keskuksina, joissa koulutus ja sosiaalinen elämä ovat tiiviisti sidoksissa naapurustoon ja joissa yhteisö ottaa yhteisen vastuun koulusta oppimistilana.

| i) | Edistetään koulujen välistä verkostoitumista sekä moniammatillisia oppimisyhteisöjä paikallisella, alueellisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla keskinäisen oppimisen edistämiseksi. Kannustetaan kouluja käyttämään eurooppalaisessa koulujen työkalupakissa, osallistavaa koulutusta ja kansalaiskasvatusta koskevien innostavien käytäntöjen kokoelmassa ja Cedefopin ammatillisen koulutuksen työkalupakissa koulutuksen varhaisen keskeyttämisen torjumiseksi saatavilla olevia resursseja. |
| --- | --- |

i)

Edistetään koulujen välistä verkostoitumista sekä moniammatillisia oppimisyhteisöjä paikallisella, alueellisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla keskinäisen oppimisen edistämiseksi. Kannustetaan kouluja käyttämään eurooppalaisessa koulujen työkalupakissa, osallistavaa koulutusta ja kansalaiskasvatusta koskevien innostavien käytäntöjen kokoelmassa ja Cedefopin ammatillisen koulutuksen työkalupakissa koulutuksen varhaisen keskeyttämisen torjumiseksi saatavilla olevia resursseja.

| j) | Edistetään kielitietoisuutta koulussa ja sen ympäristössä ja kannustetaan kaikkia toimijoita pohtimaan kieleen ja kulttuuriseen monimuotoisuuteen liittyviä normeja, arvoja ja asenteita muun muassa tunnistamalla ja huomioimalla kaikki kouluyhteisössä puhutut kielet, ottamalla vanhemmat ja perheet, hoitajat ja laajempi yhteisö mukaan kieltenopetukseen, perustamalla kirjastoja, jotka sisältävät resursseja eri kielillä, ja helpottamalla koulupäivän jälkeisiä kieliin liittyviä aktiviteetteja. |
| --- | --- |

j)

Edistetään kielitietoisuutta koulussa ja sen ympäristössä ja kannustetaan kaikkia toimijoita pohtimaan kieleen ja kulttuuriseen monimuotoisuuteen liittyviä normeja, arvoja ja asenteita muun muassa tunnistamalla ja huomioimalla kaikki kouluyhteisössä puhutut kielet, ottamalla vanhemmat ja perheet, hoitajat ja laajempi yhteisö mukaan kieltenopetukseen, perustamalla kirjastoja, jotka sisältävät resursseja eri kielillä, ja helpottamalla koulupäivän jälkeisiä kieliin liittyviä aktiviteetteja.

| k) | Tuetaan kouluja tehokkaiden käytäntöjen sisällyttämisessä vastasaapuneiden maahanmuuttajien (myös pakolaisten) kieltenoppimisprosessin jokaiseen vaiheeseen, mukaan lukien vastaanotto ja arviointi (esimerkiksi lukutaidon, kielitaidon ja muiden avaintaitojen kattavan ja moniulotteisen arvioinnin avulla), sijoittaminen ja hyväksyminen (esimerkiksi tarjoamalla tarvittaessa ja tapauksen mukaan ajallisesti rajoitettuja valmistavia luokkia ja ottamalla käyttöön hyvinvointiin ja koulunkäyntiin liittyvää tukea helpottamaan sujuvaa siirtymistä tavalliseen opetukseen) sekä seuranta (kouluun pääsyn ehtojen aiheuttaman maahanmuuttajaoppijoiden maantieteellisen erottelun ehkäisemiseksi). |
| --- | --- |

k)

Tuetaan kouluja tehokkaiden käytäntöjen sisällyttämisessä vastasaapuneiden maahanmuuttajien (myös pakolaisten) kieltenoppimisprosessin jokaiseen vaiheeseen, mukaan lukien vastaanotto ja arviointi (esimerkiksi lukutaidon, kielitaidon ja muiden avaintaitojen kattavan ja moniulotteisen arvioinnin avulla), sijoittaminen ja hyväksyminen (esimerkiksi tarjoamalla tarvittaessa ja tapauksen mukaan ajallisesti rajoitettuja valmistavia luokkia ja ottamalla käyttöön hyvinvointiin ja koulunkäyntiin liittyvää tukea helpottamaan sujuvaa siirtymistä tavalliseen opetukseen) sekä seuranta (kouluun pääsyn ehtojen aiheuttaman maahanmuuttajaoppijoiden maantieteellisen erottelun ehkäisemiseksi).

| l) | Edistetään tehokasta viestintää ja yhteistyötä vanhempien, laillisten huoltajien ja perheiden kanssa lasten koulutuksen edistymisestä ja hyvinvoinnista muun muassa paikallisyhteisön kulttuurivälittäjien avulla. Otetaan vanhemmat, perheet ja lailliset huoltajat mukaan opetussuunnitelman mukaiseen ja sen ulkopuoliseen toimintaan (kuten vapaaehtoistoimintaan luokkahuoneessa, luku- ja läksykerhoihin, tutorointiin koulun kirjastoissa ja koulupäivän jälkeisiin ohjelmiin sekä työnhakuryhmiin, työmessuille, työharjoitteluihin ja käynteihin uraneuvontakeskuksissa). |
| --- | --- |

l)

Edistetään tehokasta viestintää ja yhteistyötä vanhempien, laillisten huoltajien ja perheiden kanssa lasten koulutuksen edistymisestä ja hyvinvoinnista muun muassa paikallisyhteisön kulttuurivälittäjien avulla. Otetaan vanhemmat, perheet ja lailliset huoltajat mukaan opetussuunnitelman mukaiseen ja sen ulkopuoliseen toimintaan (kuten vapaaehtoistoimintaan luokkahuoneessa, luku- ja läksykerhoihin, tutorointiin koulun kirjastoissa ja koulupäivän jälkeisiin ohjelmiin sekä työnhakuryhmiin, työmessuille, työharjoitteluihin ja käynteihin uraneuvontakeskuksissa).

| m) | Edistetään vanhempien ja perheiden aktiivista osallistumista koulun päätöksentekoon, mukaan lukien opetussuunnitelma, suunnittelu ja arviointi, hyvinvointi- ja mielenterveysohjelmat, sosiaalinen ja tunnekasvatus ja uraohjaus, ja edistetään ja tuetaan sosioekonomisesta syrjäytyneisiin ryhmiin kuuluvien vanhempien osallistumista. |
| --- | --- |

m)

Edistetään vanhempien ja perheiden aktiivista osallistumista koulun päätöksentekoon, mukaan lukien opetussuunnitelma, suunnittelu ja arviointi, hyvinvointi- ja mielenterveysohjelmat, sosiaalinen ja tunnekasvatus ja uraohjaus, ja edistetään ja tuetaan sosioekonomisesta syrjäytyneisiin ryhmiin kuuluvien vanhempien osallistumista.

| n) | Tuetaan vanhempien osallistumista lastensa varhaisten luku- ja laskutaitojen kehittämiseen esimerkiksi kirjoja kotiin tarjoavien ohjelmien ja perheen lukutaitoa koskevien aloitteiden avulla. Lisätään mahdollisuuksia perheoppimiseen ja vanhempien koulutukseen erityisesti heikosti koulutettujen ja köyhyysvaarassa olevien kohdalla yhteistyössä paikallisten palvelujen ja kansalaisjärjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

n)

Tuetaan vanhempien osallistumista lastensa varhaisten luku- ja laskutaitojen kehittämiseen esimerkiksi kirjoja kotiin tarjoavien ohjelmien ja perheen lukutaitoa koskevien aloitteiden avulla. Lisätään mahdollisuuksia perheoppimiseen ja vanhempien koulutukseen erityisesti heikosti koulutettujen ja köyhyysvaarassa olevien kohdalla yhteistyössä paikallisten palvelujen ja kansalaisjärjestöjen kanssa.

| o) | Tarjotaan lisätukea kouluille sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevilla alueilla, joilla on paljon syrjäytyneisiin ryhmiin kuuluvia oppilaita. Tähän voisi tarvittaessa sisältyä tällaisten koulujen oppilas–opettaja-suhdeluvun pienentäminen sekä materiaalien, välineiden ja infrastruktuurin kohdennettu jakaminen. |
| --- | --- |

o)

Tarjotaan lisätukea kouluille sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevilla alueilla, joilla on paljon syrjäytyneisiin ryhmiin kuuluvia oppilaita. Tähän voisi tarvittaessa sisältyä tällaisten koulujen oppilas–opettaja-suhdeluvun pienentäminen sekä materiaalien, välineiden ja infrastruktuurin kohdennettu jakaminen.

6.

| a) | Varmistetaan kaikille tasapuolinen pääsy kohtuuhintaiseen ja laadukkaaseen varhaiskasvatukseen, jossa on riittävä henkilöstömäärä ja joka voi edistää lasten hyvinvointia sekä kognitiivista ja laajempaa sosiaalista ja emotionaalista kehitystä ja tarjota lapsille tarvittavan perustan, jotta he voivat menestyä koulutuksessa ja elämässä. |
| --- | --- |

a)

Varmistetaan kaikille tasapuolinen pääsy kohtuuhintaiseen ja laadukkaaseen varhaiskasvatukseen, jossa on riittävä henkilöstömäärä ja joka voi edistää lasten hyvinvointia sekä kognitiivista ja laajempaa sosiaalista ja emotionaalista kehitystä ja tarjota lapsille tarvittavan perustan, jotta he voivat menestyä koulutuksessa ja elämässä.

| b) | Vahvistetaan laadukasta, houkuttelevaa ja joustavaa ammatillista koulutusta, jossa yhdistyvät ammattitaidon hankkiminen ja keskeiset perustaidot. |
| --- | --- |

b)

Vahvistetaan laadukasta, houkuttelevaa ja joustavaa ammatillista koulutusta, jossa yhdistyvät ammattitaidon hankkiminen ja keskeiset perustaidot.

| c) | Edistetään aktiivisia eriytymisen vastaisia toimintapolitiikkoja erityisesti hyväksymällä oppilasvalintasääntöjä, jotka mahdollistavat heterogeenisen oppilaskokoonpanon, ja oppimisen laatuun keskittyviä toimintapolitiikkoja, ja lisätään tietoisuutta monimuotoisuuden hyödyistä luokkahuoneessa kaikkien oppijoiden oppimistulosten parantamiseksi. |
| --- | --- |

c)

Edistetään aktiivisia eriytymisen vastaisia toimintapolitiikkoja erityisesti hyväksymällä oppilasvalintasääntöjä, jotka mahdollistavat heterogeenisen oppilaskokoonpanon, ja oppimisen laatuun keskittyviä toimintapolitiikkoja, ja lisätään tietoisuutta monimuotoisuuden hyödyistä luokkahuoneessa kaikkien oppijoiden oppimistulosten parantamiseksi.

| d) | Tuetaan vammaisten ja/tai erityisopetusta tarvitsevien oppijoiden osallistumista opetukseen tavallisissa kouluissa koulutettujen opettajien ja muun opetushenkilöstön/neuvojien tai terveydenhuollon ammattilaisten tehokkaalla tuella. Tämän lisäksi olisi poistettava kouluympäristöstä fyysiset esteet, tarjottava oppimateriaaleja asianmukaisissa muodoissa ja hyödynnettävä monipuolisia ja yksilöllisiä opetusta ja oppimista koskevia lähestymistapoja. |
| --- | --- |

d)

Tuetaan vammaisten ja/tai erityisopetusta tarvitsevien oppijoiden osallistumista opetukseen tavallisissa kouluissa koulutettujen opettajien ja muun opetushenkilöstön/neuvojien tai terveydenhuollon ammattilaisten tehokkaalla tuella. Tämän lisäksi olisi poistettava kouluympäristöstä fyysiset esteet, tarjottava oppimateriaaleja asianmukaisissa muodoissa ja hyödynnettävä monipuolisia ja yksilöllisiä opetusta ja oppimista koskevia lähestymistapoja.

| e) | Vältetään luokalle jäämistä mahdollisimman pitkälle ja edistetään välineitä, joilla seurataan lasten ja nuorten oppimistarpeita ja -vaikeuksia ja kiinnitetään niihin huomiota varhaisessa vaiheessa, sekä tarjotaan kohdennettua ja yksilöllisempää tukea tarpeen mukaan. |
| --- | --- |

e)

Vältetään luokalle jäämistä mahdollisimman pitkälle ja edistetään välineitä, joilla seurataan lasten ja nuorten oppimistarpeita ja -vaikeuksia ja kiinnitetään niihin huomiota varhaisessa vaiheessa, sekä tarjotaan kohdennettua ja yksilöllisempää tukea tarpeen mukaan.

| f) | Harkitaan vaihtoehtoja varhaiselle seurannalle, jotta voidaan edistää positiivista vuorovaikutusta heterogeenisten ryhmien eri osaamistasojen oppijoiden välillä ja vähentää sosioekonomisen taustan vaikutusta oppijoiden suoriutumiseen akateemisen erottelun kautta. |
| --- | --- |

f)

Harkitaan vaihtoehtoja varhaiselle seurannalle, jotta voidaan edistää positiivista vuorovaikutusta heterogeenisten ryhmien eri osaamistasojen oppijoiden välillä ja vähentää sosioekonomisen taustan vaikutusta oppijoiden suoriutumiseen akateemisen erottelun kautta.

| g) | Lisätään koulutuspolkujen joustavuutta ja läpäisevyyttä esimerkiksi järjestämällä moduuliopetusta, tarjoamalla ammatilliseen oppimiseen keskittyviä kursseja tai edistämällä kestoon ja aloituskohtiin liittyvää joustavuutta. Helpotetaan siirtymistä koulutustasojen ja - tyyppien välillä sekä koulun ja tulevan työllistymisen välillä muun muassa tunnustamis- ja validointijärjestelyjen, pätevien ammattilaisten tarjoaman uraohjauksen ja sidosryhmien, myös yritysten, kanssa tehtävän aktiivisen yhteistyön avulla. |
| --- | --- |

g)

Lisätään koulutuspolkujen joustavuutta ja läpäisevyyttä esimerkiksi järjestämällä moduuliopetusta, tarjoamalla ammatilliseen oppimiseen keskittyviä kursseja tai edistämällä kestoon ja aloituskohtiin liittyvää joustavuutta. Helpotetaan siirtymistä koulutustasojen ja - tyyppien välillä sekä koulun ja tulevan työllistymisen välillä muun muassa tunnustamis- ja validointijärjestelyjen, pätevien ammattilaisten tarjoaman uraohjauksen ja sidosryhmien, myös yritysten, kanssa tehtävän aktiivisen yhteistyön avulla.

| h) | Tarjotaan reittejä takaisin yleisopetukseen ja -koulutukseen, ja varmistetaan kaikille koulutuksen varhain keskeyttäneille maksuton pääsy laadukkaisiin uuden mahdollisuuden tarjoaviin ohjelmiin, joita voitaisiin myös ehdottaa osana vahvistettua nuorisotakuuta. |
| --- | --- |

h)

Tarjotaan reittejä takaisin yleisopetukseen ja -koulutukseen, ja varmistetaan kaikille koulutuksen varhain keskeyttäneille maksuton pääsy laadukkaisiin uuden mahdollisuuden tarjoaviin ohjelmiin, joita voitaisiin myös ehdottaa osana vahvistettua nuorisotakuuta.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 9.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 469/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 469/16

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10431 – ALI GROUP / WELBILT)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 469/02)

Komissio päätti 17. kesäkuuta 2022 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan yhdessä 6 artiklan 2 kohdan kanssa. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10431. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10431. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 9.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 469/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 469/17

---

KOMISSION TIEDONANTO

palvelinten ja tiedontallennustuotteiden virtalähteiden hyötysuhdetta koskevien ekosuunnitteluvaatimusten ja hitsauslaitteiden virtalähteen hyötysuhdetta koskevien ekosuunnitteluvaatimusten soveltamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 469/03)

Palvelinten ja tiedontallennustuotteiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten vahvistamisesta annettua komission asetusta (EU) 2019/424 (1) on sovellettu 1. maaliskuuta 2020 lähtien. Asetuksen liitteessä II olevassa 1.1 kohdassa vahvistetaan palvelimissa ja tiedontallennustuotteissa käytettävien virtalähteiden hyötysuhteelle vähimmäisvaatimukset. Liitteessä II olevassa 1.1.1 kohdassa vahvistettua ensimmäistä hyötysuhteen vähimmäisarvoa on sovellettu 1. maaliskuuta 2020 lähtien. Tammikuun 1. päivästä 2023 virtalähteiden hyötysuhteeseen sovelletaan (nykyisiin arvoihin verrattuna) tiukempia vaatimuksia.

Ekologisen suunnittelun vaatimusten asettamisesta hitsauslaitteille annettua komission asetusta (EU) 2019/1784 (2) on sovellettu 1. tammikuuta 2021 lähtien. Asetuksen liitteessä II olevassa 1 kohdassa vahvistetaan hitsauslaitteen virtalähteen hyötysuhteelle vähimmäisvaatimukset. Näitä vaatimuksia aletaan soveltaa 1. tammikuuta 2023.

Jotta palvelinten ja tiedontallennustuotteiden ja hitsauslaitteiden virtalähteiden hyötysuhdetta voitaisiin parantaa uusien vaatimusten mukaisesti, valmistajien on asennettava niihin komponentteja, joissa on uusia painettuja piirilevyjä. Tällaisten uusien painettujen piirilevyjen valmistuksessa käytetään puolijohdesiruja. Covid-19-pandemian aiheuttama maailmanlaajuinen puolijohdesirujen toimituskriisi jatkuu edelleen, eivätkä painettujen piirilevyjen valmistajat siksi pysty vastaamaan kasvavaan kysyntään. Näiden olennaisten komponenttien toimitusajat ovatkin sen vuoksi kasvaneet paljon ennakoitua pitemmiksi.

Näiden poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi valmistajien on mahdotonta taata, että 1. tammikuuta 2023 alkaen markkinoille saatettavat tuotteet ovat uusien energiatehokkuusvaatimusten mukaisia. Maailmanlaajuisen sirupulan merkitystä valmistusteollisuudelle on tuotu esiin tuoreissa tutkimuksissa, kuten EU:n siruselvityksessä, (3) ja se oli keskeisellä tavalla myös komission hiljattaisen eurooppalaista sirusäädöstä koskevan ehdotuksen takana. Tilanteen ei odoteta kestävän pitkään vaan olevan pitkälti rauhoittunut 1. tammikuuta 2024 mennessä.

Useat jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle olevansa tietoisia teollisuuden kohtaamista vaikeuksista ja suhtautuvansa ymmärtäväisesti ongelmiin, joita teollisuudella on velvoitteidensa noudattamisessa. Myös monet toimialajärjestöt ovat ottaneet yhteyttä komissioon ja kertoneet kohtaamistaan vaikeuksista. Järjestöjen edustamiin tahoihin kuuluu yrityksiä, jotka toimittavat tuotteita keskeisille talouden aloille, kuten tiedontallennukseen, pankeille ja rakennusalalle.

EU:n yhdenmukaistamislainsäädännön, kuten ekosuunnitteluvaatimusten, noudattamista seurataan ja valvotaan markkinavalvonnalla, jota jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaiset toteuttavat markkinavalvonnasta ja tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1020 (4) 11 ja 14–20 artiklan mukaisesti.

Koska valmistajat kohtaavat todennäköisesti ongelmia, kun ne pyrkivät noudattamaan palvelinten ja tiedontallennustuotteiden ja hitsauslaitteiden virtalähteiden hyötysuhteeseen sovellettavia ekosuunnitteluvaatimuksia, komissio esittää joitakin seikkoja, jotka olisi otettava huomioon valvottaessa näiden vaatimusten noudattamista.

Ensinnäkin olisi huomattava, että jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisten velvollisuus valvoa vaatimusten noudattamista on jatkuva eikä liity mihinkään tiettyyn päivämäärään sen jälkeen, kun velvoitteita aletaan soveltaa 1. tammikuuta 2023 alkaen.

Tehokkaan markkinavalvonnan varmistamisen osalta komissio muistuttaa asetuksen (EU) 2019/1020 14 artiklan 2 kohdassa säädetystä vaatimuksesta, jonka mukaan markkinavalvontaviranomaisten on käytettävä toimivaltaansa tehokkaasti ja vaikuttavasti suhteellisuusperiaatetta noudattaen.

Komissio haluaa kiinnittää huomiota myös siihen, ettei komissiolla eikä millään yksittäisellä jäsenvaltiolla ole toimivaltaa jättää huomiotta sitovia määräaikoja tai muita unionin lainsäädännössä vahvistettuja vaatimuksia, ellei näitä määräaikoja tai vaatimuksia muuteta asianmukaisilla menettelyillä.

Jäsenvaltioiden on kuitenkin otettava suhteellisuusperiaate asianmukaisesti huomioon, kun ne panevat täytäntöön unionin lainsäädäntöä. Kun jäsenvaltiot soveltavat EU:n lainsäädäntöä ja panevat täytäntöön asiaa koskevissa asetuksissa säädettyjä vaatimuksia, niitä kehotetaan ottamaan huomioon kaikki seuraavat seikat:

| — | Covid-19-pandemian vuoksi syntynyt puolijohdesirujen maailmanlaajuinen toimituskriisi on luonut poikkeukselliset ja ennakoimattomat olosuhteet, jotka valmistajat ovat tuoneet esiin ja jotka voivat estää niitä noudattamasta sovellettavia ekosuunnitteluvaatimuksia määräajassa. |
| --- | --- |

—

Covid-19-pandemian vuoksi syntynyt puolijohdesirujen maailmanlaajuinen toimituskriisi on luonut poikkeukselliset ja ennakoimattomat olosuhteet, jotka valmistajat ovat tuoneet esiin ja jotka voivat estää niitä noudattamasta sovellettavia ekosuunnitteluvaatimuksia määräajassa.

| — | Ongelman ei odoteta kestävän pitkään, sillä se aika, jona valmistajat voisivat edelleen saattaa markkinoille tuotteita, jotka eivät vielä ole uusien energiatehokkuusvaatimusten mukaisia, jää suhteellisen lyhyeksi. |
| --- | --- |

—

Ongelman ei odoteta kestävän pitkään, sillä se aika, jona valmistajat voisivat edelleen saattaa markkinoille tuotteita, jotka eivät vielä ole uusien energiatehokkuusvaatimusten mukaisia, jää suhteellisen lyhyeksi.

| — | Valmistajien on pystyttävä jatkamaan tuotteidensa saattamista markkinoille – myös siksi, että kyseisten säänneltyjen tuotteiden toimitusvarmuudella on suuri merkitys useiden keskeisten talouden alojen toiminnalle. |
| --- | --- |

—

Valmistajien on pystyttävä jatkamaan tuotteidensa saattamista markkinoille – myös siksi, että kyseisten säänneltyjen tuotteiden toimitusvarmuudella on suuri merkitys useiden keskeisten talouden alojen toiminnalle.

Jos kansalliset markkinavalvontaviranomaiset eivät näiden seikkojen vuoksi valvo palvelinten ja tiedontallennustuotteiden ja hitsauslaitteiden virtalähteiden energiatehokkuutta koskevien ekosuunnitteluvaatimusten täytäntöönpanoa heti 1. tammikuuta 2023 alkaen, komissio pidättäytyy käynnistämästä rikkomusmenettelyjä, kunhan valvonnan suorittamatta jättämisessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen, ja se rajoittuu 1. tammikuuta 2023 ja 1. tammikuuta 2024 väliseen aikaan.

Samaa lähestymistapaa olisi sovellettava kaikkiin tuotemallin yksittäisiin yksiköihin, jotka on saatettu markkinoille tuon ajan kuluessa. Edellä esitettyä sovelletaan myös siinä tapauksessa, että markkinavalvontaviranomaiset havaitsevat vaatimustenvastaisen tuoteyksikön 1. tammikuuta 2024 jälkeen mutta yksikkö on saatettu markkinoille ennen kyseistä päivämäärää.

---

(1)  Komission asetus (EU) 2019/424, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2019, palvelinten ja tiedontallennustuotteiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY nojalla sekä komission asetuksen (EU) N:o 617/2013 muuttamisesta (EUVL L 74, 18.3.2019, s. 46).

(2)  Komission asetus (EU) 2019/1784, annettu 1 päivänä lokakuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY mukaisten ekologisen suunnittelun vaatimusten asettamisesta hitsauslaitteille (EUVL L 272, 25.10.2019, s. 121)

(3)  Ks. https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/european-chips-survey.

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1020, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, markkinavalvonnasta ja tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta sekä direktiivin 2004/42/EY ja asetusten (EY) N:o 765/2008 ja (EU) N:o 305/2011 muuttamisesta (EUVL L 169, 25.6.2019, s. 1).

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 9.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 469/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 469/19

---

Neuvoston päätelmät hyvinvoinnin tukemisesta digitaalisessa koulutuksessa

(2022/C 469/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

OTTAA HUOMIOON:

| 1. | Göteborgissa pidetyssä sosiaalialan huippukokouksessa vuonna 2017 käydyt poliittiset keskustelut, joissa korostettiin, että 44 prosentilla eurooppalaisista ei ole digitaalisia perustaitoja, 90 prosenttia tulevaisuuden työpaikoista edellyttää digitaalisia taitoja ja osaamista ja 40 prosentilla eurooppalaisista yrityksistä on vaikeuksia rekrytoida tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoita. Euroopan johtajat käsittelivät tuolloin muun muassa mahdollisuutta käynnistää pohdinta oppimisen tulevaisuudennäkymistä, jotta voidaan vastata tuleviin suuntauksiin ja digitaaliseen vallankumoukseen, tekoäly mukaan luettuna. |
| --- | --- |

1.

Göteborgissa pidetyssä sosiaalialan huippukokouksessa vuonna 2017 käydyt poliittiset keskustelut, joissa korostettiin, että 44 prosentilla eurooppalaisista ei ole digitaalisia perustaitoja, 90 prosenttia tulevaisuuden työpaikoista edellyttää digitaalisia taitoja ja osaamista ja 40 prosentilla eurooppalaisista yrityksistä on vaikeuksia rekrytoida tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoita. Euroopan johtajat käsittelivät tuolloin muun muassa mahdollisuutta käynnistää pohdinta oppimisen tulevaisuudennäkymistä, jotta voidaan vastata tuleviin suuntauksiin ja digitaaliseen vallankumoukseen, tekoäly mukaan luettuna.

| 2. | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäisen periaatteen, jonka mukaan jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja osallistavaan opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä. |
| --- | --- |

2.

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäisen periaatteen, jonka mukaan jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja osallistavaan opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä.

| 3. | Eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä annetun komission tiedonannon, jossa korostetaan tarvetta luoda tukea antavia oppimisympäristöjä alisuoriutumisvaarassa oleville ryhmille ja tukea hyvinvointia koulussa. |
| --- | --- |

3.

Eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä annetun komission tiedonannon, jossa korostetaan tarvetta luoda tukea antavia oppimisympäristöjä alisuoriutumisvaarassa oleville ryhmille ja tukea hyvinvointia koulussa.

| 4. | Neuvoston päätöslauselman eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030), jossa korostetaan, että koulutuksella on olennainen rooli Euroopan tulevaisuuden muovaamisessa näinä aikoina, kun on keskeisen tärkeää, että kansalaiset voivat tavoitella henkilökohtaisia tavoitteitaan ja hyvinvointia, jotta heillä olisi valmiudet mukautua muuttuviin työmarkkinoihin ja toimia niillä aktiivista ja vastuullista kansalaisuutta harjoittaen. |
| --- | --- |

4.

Neuvoston päätöslauselman eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030), jossa korostetaan, että koulutuksella on olennainen rooli Euroopan tulevaisuuden muovaamisessa näinä aikoina, kun on keskeisen tärkeää, että kansalaiset voivat tavoitella henkilökohtaisia tavoitteitaan ja hyvinvointia, jotta heillä olisi valmiudet mukautua muuttuviin työmarkkinoihin ja toimia niillä aktiivista ja vastuullista kansalaisuutta harjoittaen.

| 5. | Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman (2021–2027), jossa hahmotellaan tehokkaan digitaalisen koulutusekosysteemin käsite ja korostetaan digitaalisten taitojen ja osaamisen kehittämisen merkitystä jokapäiväisessä elämässä. |
| --- | --- |

5.

Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman (2021–2027), jossa hahmotellaan tehokkaan digitaalisen koulutusekosysteemin käsite ja korostetaan digitaalisten taitojen ja osaamisen kehittämisen merkitystä jokapäiväisessä elämässä.

| 6. | Meneillään olevan, komission vuonna 2021 jäsenvaltioiden kanssa käynnistämän jäsennellyn vuoropuhelun digitaalisesta koulutuksesta ja osaamisesta ja sen koko hallituksen kattavan lähestymistavan digitaaliseen koulutukseen. |
| --- | --- |

6.

Meneillään olevan, komission vuonna 2021 jäsenvaltioiden kanssa käynnistämän jäsennellyn vuoropuhelun digitaalisesta koulutuksesta ja osaamisesta ja sen koko hallituksen kattavan lähestymistavan digitaaliseen koulutukseen.

| 7. | Eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta 14. kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004, jolla pyritään ehkäisemään ja torjumaan sosiaalista syrjäytymistä sekä varmistamaan yhtäläiset mahdollisuudet takaamalla heikommista lähtökohdista tuleville lapsille koulutuksen maksuttoman saannin. Tältä osin suosituksessa korostetaan, että on tärkeää tarjota digitaalisia opetusvälineitä, nopeita yhteyksiä, digitaalisia palveluja ja riittäviä laitteita sekä parantaa digitaalisia taitoja ja kaventaa kaikenlaisia digitaalisia kuiluja. |
| --- | --- |

7.

Eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta 14. kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004, jolla pyritään ehkäisemään ja torjumaan sosiaalista syrjäytymistä sekä varmistamaan yhtäläiset mahdollisuudet takaamalla heikommista lähtökohdista tuleville lapsille koulutuksen maksuttoman saannin. Tältä osin suosituksessa korostetaan, että on tärkeää tarjota digitaalisia opetusvälineitä, nopeita yhteyksiä, digitaalisia palveluja ja riittäviä laitteita sekä parantaa digitaalisia taitoja ja kaventaa kaikenlaisia digitaalisia kuiluja.

| 8. | Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan strategian 2021–2030, jossa todetaan, että digitaaliteknologioiden tehokas hyödyntäminen edellyttää vammaisten esteettömyyttä haittaavien tekijöiden poistamista ja investointeja heidän digitaalisiin taitoihinsa. |
| --- | --- |

8.

Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan strategian 2021–2030, jossa todetaan, että digitaaliteknologioiden tehokas hyödyntäminen edellyttää vammaisten esteettömyyttä haittaavien tekijöiden poistamista ja investointeja heidän digitaalisiin taitoihinsa.

| 9. | Neuvoston suosituksen ”Tie koulumenestykseen”, joka korvaa 28. kesäkuuta 2011 annetun neuvoston suosituksen koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä politiikoista. Uudella suosituksella pyritään parantamaan nuorten eurooppalaisten oppimistuloksia riippumatta oppijoiden henkilökohtaisista ominaisuuksista, perhetilanteesta tai kulttuurisesta ja sosioekonomisesta taustasta ja korostetaan hyvinvointia koulussa sekä fyysistä ja henkistä hyvinvointia koulumenestyksen keskeisinä osatekijöinä. |
| --- | --- |

9.

Neuvoston suosituksen ”Tie koulumenestykseen”, joka korvaa 28. kesäkuuta 2011 annetun neuvoston suosituksen koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä politiikoista. Uudella suosituksella pyritään parantamaan nuorten eurooppalaisten oppimistuloksia riippumatta oppijoiden henkilökohtaisista ominaisuuksista, perhetilanteesta tai kulttuurisesta ja sosioekonomisesta taustasta ja korostetaan hyvinvointia koulussa sekä fyysistä ja henkistä hyvinvointia koulumenestyksen keskeisinä osatekijöinä.

| 10. | Epävirallisen komission asiantuntijaryhmän, jota ollaan parhaillaan perustamassa edistämään kannustavien oppimisympäristöjen luomista alisuoriutumisvaarassa olevia ryhmiä varten sekä tukemaan hyvinvointia koulussa. |
| --- | --- |

10.

Epävirallisen komission asiantuntijaryhmän, jota ollaan parhaillaan perustamassa edistämään kannustavien oppimisympäristöjen luomista alisuoriutumisvaarassa olevia ryhmiä varten sekä tukemaan hyvinvointia koulussa.

| 11. | Monimuotoisen oppimisen menetelmistä laadukkaan ja osallistavan perus- ja toisen asteen koulutuksen edistämiseksi 29. marraskuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen, jossa korostetaan, että hyvinvointi (sekä fyysinen että henkinen) on tärkeää asettaa etusijalle, ja ehdotetaan, että koulujen tavoitteisiin sisällytetään oppijoiden hyvinvointiin ja kiusaamisen torjuntaan tähtääviä toimintalinjoja sekä kiinnitetään entistä enemmän huomiota opettajien ja kouluttajien, koulujen johtajien ja muun opetushenkilöstön hyvinvointiin ja työelämän laatuun stressin lievittämiseksi ja työuupumuksen ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

11.

Monimuotoisen oppimisen menetelmistä laadukkaan ja osallistavan perus- ja toisen asteen koulutuksen edistämiseksi 29. marraskuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen, jossa korostetaan, että hyvinvointi (sekä fyysinen että henkinen) on tärkeää asettaa etusijalle, ja ehdotetaan, että koulujen tavoitteisiin sisällytetään oppijoiden hyvinvointiin ja kiusaamisen torjuntaan tähtääviä toimintalinjoja sekä kiinnitetään entistä enemmän huomiota opettajien ja kouluttajien, koulujen johtajien ja muun opetushenkilöstön hyvinvointiin ja työelämän laatuun stressin lievittämiseksi ja työuupumuksen ehkäisemiseksi.

| 12. | Kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta 24. marraskuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen, jossa korostetaan digitaaliseen talouteen soveltuvia ammattikoulutuspolitiikkoja. |
| --- | --- |

12.

Kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta 24. marraskuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen, jossa korostetaan digitaaliseen talouteen soveltuvia ammattikoulutuspolitiikkoja.

| 13. | Ammatillista koulutusta elpymisen ja oikeudenmukaisten siirtymien mahdollistajana digitaalitalouteen ja vihreään talouteen siirryttäessä koskevan Osnabrückin julistuksen, jolla pyritään kehittämään ammatillisen koulutuksen digitalisointia osana uutta elinikäisen oppimisen kulttuuria. |
| --- | --- |

13.

Ammatillista koulutusta elpymisen ja oikeudenmukaisten siirtymien mahdollistajana digitaalitalouteen ja vihreään talouteen siirryttäessä koskevan Osnabrückin julistuksen, jolla pyritään kehittämään ammatillisen koulutuksen digitalisointia osana uutta elinikäisen oppimisen kulttuuria.

| 14. | Digitaalisesta koulutuksesta Euroopan tietoyhteiskunnissa annetut neuvoston päätelmät, joissa korostetaan, että digitaalisessa koulutuksessa olisi otettava huomioon kaikkien oppimisprosessiin osallistuvien toimijoiden hyvinvointi. |
| --- | --- |

14.

Digitaalisesta koulutuksesta Euroopan tietoyhteiskunnissa annetut neuvoston päätelmät, joissa korostetaan, että digitaalisessa koulutuksessa olisi otettava huomioon kaikkien oppimisprosessiin osallistuvien toimijoiden hyvinvointi.

| 15. | Koulutuksen seurantakatsauksen 2021, jossa keskitytään hyvinvointiin koulutuksessa. |
| --- | --- |

15.

Koulutuksen seurantakatsauksen 2021, jossa keskitytään hyvinvointiin koulutuksessa.

| 16. | Komission tiedonannon ”Lasten ja nuorten digitaalinen vuosikymmen: uusi eurooppalainen Parempi internet lapsille -strategia (BIK+)”, jonka keskiössä on lasten hyvinvoinnin parantaminen verkkoympäristöissä. |
| --- | --- |

16.

Komission tiedonannon ”Lasten ja nuorten digitaalinen vuosikymmen: uusi eurooppalainen Parempi internet lapsille -strategia (BIK+)”, jonka keskiössä on lasten hyvinvoinnin parantaminen verkkoympäristöissä.

| 17. | Komission laatiman päivitetyn kansalaisille tarkoitetun digitaalisten taitojen puitekehyksen (DigComp 2.2), jossa korostetaan turvallisuutta esimerkiksi hyvinvoinnin ja terveyden tukemisen sekä verkkokiusaamisen tiedostamisen ja torjumisen yhteydessä. |
| --- | --- |

17.

Komission laatiman päivitetyn kansalaisille tarkoitetun digitaalisten taitojen puitekehyksen (DigComp 2.2), jossa korostetaan turvallisuutta esimerkiksi hyvinvoinnin ja terveyden tukemisen sekä verkkokiusaamisen tiedostamisen ja torjumisen yhteydessä.

| 18. | Opettajille ja kouluttajille tarkoitetun digitaalisten taitojen eurooppalaisen puitekehyksen (DigCompEdu), jossa korostetaan sellaisten toimenpiteiden merkitystä, joilla pyritään varmistamaan oppijoiden fyysinen, psyykkinen ja sosiaalinen hyvinvointi digitaaliteknologioita käytettäessä. |
| --- | --- |

18.

Opettajille ja kouluttajille tarkoitetun digitaalisten taitojen eurooppalaisen puitekehyksen (DigCompEdu), jossa korostetaan sellaisten toimenpiteiden merkitystä, joilla pyritään varmistamaan oppijoiden fyysinen, psyykkinen ja sosiaalinen hyvinvointi digitaaliteknologioita käytettäessä.

TOTEAA SEURAAVAA:

| 19. | Näissä neuvoston päätelmissä ”hyvinvoinnilla digitaalisessa koulutuksessa” tarkoitetaan fyysistä, kognitiivista, sosiaalista ja emotionaalista tyytyväisyyden tunnetta, jonka ansiosta kaikki ihmiset voivat osallistua myönteisellä tavalla kaikkiin digitaalisiin oppimisympäristöihin, myös digitaalisten koulutusvälineiden ja -menetelmien avulla, ja joka maksimoi heidän potentiaalinsa ja mahdollisuutensa toteuttaa itseään ja joka auttaa heitä toimimaan turvallisesti verkossa ja tukee heidän voimaantumistaan verkkoympäristöissä (1). Näissä neuvoston päätelmissä keskitytään digitaaliseen hyvinvointiin perusasteen, ylemmän perusasteen ja toisen asteen koulutuksessa ja niiden avulla, ammatillinen koulutus mukaan luettuna. |
| --- | --- |

19.

Näissä neuvoston päätelmissä ”hyvinvoinnilla digitaalisessa koulutuksessa” tarkoitetaan fyysistä, kognitiivista, sosiaalista ja emotionaalista tyytyväisyyden tunnetta, jonka ansiosta kaikki ihmiset voivat osallistua myönteisellä tavalla kaikkiin digitaalisiin oppimisympäristöihin, myös digitaalisten koulutusvälineiden ja -menetelmien avulla, ja joka maksimoi heidän potentiaalinsa ja mahdollisuutensa toteuttaa itseään ja joka auttaa heitä toimimaan turvallisesti verkossa ja tukee heidän voimaantumistaan verkkoympäristöissä (1). Näissä neuvoston päätelmissä keskitytään digitaaliseen hyvinvointiin perusasteen, ylemmän perusasteen ja toisen asteen koulutuksessa ja niiden avulla, ammatillinen koulutus mukaan luettuna.

| 20. | Näissä neuvoston päätelmissä käsite ”oppijat” kattaa kaikki oppilaat, opiskelijat ja oppisopimuskoulutettavat, jotka osallistuvat virallisen peruskoulutusjärjestelmän perusasteen, ylemmän perusasteen ja toisen asteen koulutukseen, ammatillinen peruskoulutus mukaan luettuna. |
| --- | --- |

20.

Näissä neuvoston päätelmissä käsite ”oppijat” kattaa kaikki oppilaat, opiskelijat ja oppisopimuskoulutettavat, jotka osallistuvat virallisen peruskoulutusjärjestelmän perusasteen, ylemmän perusasteen ja toisen asteen koulutukseen, ammatillinen peruskoulutus mukaan luettuna.

| 21. | Näissä neuvoston päätelmissä ”kouluttajilla” tarkoitetaan opettajia, koulujen johtajia, kouluttajia ja muuta opetushenkilöstöä, jotka osallistuvat oppijoiden opettamiseen virallisen peruskoulutusjärjestelmän alemmalla ja ylemmällä perusasteella, ammatillinen peruskoulutus mukaan luettuna. |
| --- | --- |

21.

Näissä neuvoston päätelmissä ”kouluttajilla” tarkoitetaan opettajia, koulujen johtajia, kouluttajia ja muuta opetushenkilöstöä, jotka osallistuvat oppijoiden opettamiseen virallisen peruskoulutusjärjestelmän alemmalla ja ylemmällä perusasteella, ammatillinen peruskoulutus mukaan luettuna.

| 22. | Digitaaliteknologiat ovat muuttaneet radikaalisti tapoja, joilla ihmiset oppivat, työskentelevät, käyttävät tietoa ja viestivät. Digitalisaatio tuo oppijoille uusia haasteita ja mahdollisuuksia ja vaikuttaa heidän kognitiiviseen, fyysiseen, sosiaaliseen ja tunne-elämäänsä. |
| --- | --- |

22.

Digitaaliteknologiat ovat muuttaneet radikaalisti tapoja, joilla ihmiset oppivat, työskentelevät, käyttävät tietoa ja viestivät. Digitalisaatio tuo oppijoille uusia haasteita ja mahdollisuuksia ja vaikuttaa heidän kognitiiviseen, fyysiseen, sosiaaliseen ja tunne-elämäänsä.

| 23. | Covid-19-pandemia ja äkillinen siirtyminen etä- ja verkko-opetukseen ja -opiskeluun ovat tuoneet monia haasteita digitaalisiin oppimisympäristöihin. Se, miten digitaalialan koulutusjärjestelmät, mukaan lukien oppijat ja kouluttajat ja muut asiaankuuluvat toimijat, ovat reagoineet näihin haasteisiin, voi toimia hyödyllisenä kokemuksena ja opetuksena hyvinvointia koskevien toimintatapojen kehittämiselle digitaalisessa koulutuksessa. |
| --- | --- |

23.

Covid-19-pandemia ja äkillinen siirtyminen etä- ja verkko-opetukseen ja -opiskeluun ovat tuoneet monia haasteita digitaalisiin oppimisympäristöihin. Se, miten digitaalialan koulutusjärjestelmät, mukaan lukien oppijat ja kouluttajat ja muut asiaankuuluvat toimijat, ovat reagoineet näihin haasteisiin, voi toimia hyödyllisenä kokemuksena ja opetuksena hyvinvointia koskevien toimintatapojen kehittämiselle digitaalisessa koulutuksessa.

| 24. | Laadukkaalla ja osallistavalla koulutuksella olisi edistettävä digitalisaation tarjoamia mahdollisuuksia tukea oppijoiden ja kouluttajien hyvinvointia digitaalisissa oppimisympäristöissä. Tätä olisi tuettava ja edistettävä järjestelmällisesti digitaalisen koulutusekosysteemin (2) kaikilla osa-alueilla. |
| --- | --- |

24.

Laadukkaalla ja osallistavalla koulutuksella olisi edistettävä digitalisaation tarjoamia mahdollisuuksia tukea oppijoiden ja kouluttajien hyvinvointia digitaalisissa oppimisympäristöissä. Tätä olisi tuettava ja edistettävä järjestelmällisesti digitaalisen koulutusekosysteemin (2) kaikilla osa-alueilla.

| 25. | Oppijoiden hyvinvoinnin vahvistaminen digitaalisen koulutuksen yhteydessä on kaksisuuntainen prosessi. Digitaaliset ympäristöt voivat asettaa joitakin haasteita, muun muassa digitaaliseen koulutukseen liittyen, esimerkiksi verkkokiusaamista, joka voi vaikuttaa kielteisesti hyvinvointiin, erityisesti jos jotkin kyseisten ympäristöjen osa-alueet on suunniteltu tai toteutettu huonosti. Sen sijaan hyvin suunnitellut tehokkaat ja osallistavat digitaaliset koulutusekosysteemit voivat edistää oppijoiden hyvinvoinnin kehittämistä ja parantaa heidän koulutus-, työllisyys- ja tulevaisuudennäkymiään. |
| --- | --- |

25.

Oppijoiden hyvinvoinnin vahvistaminen digitaalisen koulutuksen yhteydessä on kaksisuuntainen prosessi. Digitaaliset ympäristöt voivat asettaa joitakin haasteita, muun muassa digitaaliseen koulutukseen liittyen, esimerkiksi verkkokiusaamista, joka voi vaikuttaa kielteisesti hyvinvointiin, erityisesti jos jotkin kyseisten ympäristöjen osa-alueet on suunniteltu tai toteutettu huonosti. Sen sijaan hyvin suunnitellut tehokkaat ja osallistavat digitaaliset koulutusekosysteemit voivat edistää oppijoiden hyvinvoinnin kehittämistä ja parantaa heidän koulutus-, työllisyys- ja tulevaisuudennäkymiään.

| 26. | Digitaalinen kuilu on vakava uhka sekä oppijoiden että kouluttajien hyvinvoinnille digitaalisessa koulutuksessa, ja se vahvistaa usein olemassa olevaa eriarvoisuutta tai luo uudenlaista eriarvoisuutta. Kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason koulujärjestelmien olisi pystyttävä vastaamaan mihin tahansa ongelmiin, joita oppijat, erityisesti muita heikommassa asemassa olevat oppijat, mukaan lukien vammaiset ja/tai erityisopetusta tarvitsevat oppijat ja ne, joilla on sukupuolten väliseen digitaaliseen kuiluun liittyviä haasteita, kohtaavat ja jotka liittyvät riittämättömiin oppimismahdollisuuksiin, puutteellisiin välineisiin tai epätyydyttäviin oppimisolosuhteisiin. |
| --- | --- |

26.

Digitaalinen kuilu on vakava uhka sekä oppijoiden että kouluttajien hyvinvoinnille digitaalisessa koulutuksessa, ja se vahvistaa usein olemassa olevaa eriarvoisuutta tai luo uudenlaista eriarvoisuutta. Kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason koulujärjestelmien olisi pystyttävä vastaamaan mihin tahansa ongelmiin, joita oppijat, erityisesti muita heikommassa asemassa olevat oppijat, mukaan lukien vammaiset ja/tai erityisopetusta tarvitsevat oppijat ja ne, joilla on sukupuolten väliseen digitaaliseen kuiluun liittyviä haasteita, kohtaavat ja jotka liittyvät riittämättömiin oppimismahdollisuuksiin, puutteellisiin välineisiin tai epätyydyttäviin oppimisolosuhteisiin.

| 27. | Uudet oppimismallit, mukaan lukien esteettömien ja helposti saatavilla olevien digitaalisten välineiden käyttö, laajentavat muita heikommassa asemassa olevien oppijoiden tavoitettavuutta, mukaan lukien vammaiset ja/tai erityisopetusta tarvitsevat oppijat ja henkilöt, jotka eivät tilapäisesti voi käydä koulua terveydentilansa vuoksi, sekä oppijat, jotka asuvat eristyneillä, saari- taikka syrjäisillä alueilla, kuten EU:n syrjäisimmillä alueilla. Ne tukevat myös vahvempaa motivaatiota ja sitoutumista verkkokokemusten hyödyntämiseen, ja yhdessä oppijakeskeisten lähestymistapojen kanssa ne auttavat kaventamaan digitaalista kuilua. |
| --- | --- |

27.

Uudet oppimismallit, mukaan lukien esteettömien ja helposti saatavilla olevien digitaalisten välineiden käyttö, laajentavat muita heikommassa asemassa olevien oppijoiden tavoitettavuutta, mukaan lukien vammaiset ja/tai erityisopetusta tarvitsevat oppijat ja henkilöt, jotka eivät tilapäisesti voi käydä koulua terveydentilansa vuoksi, sekä oppijat, jotka asuvat eristyneillä, saari- taikka syrjäisillä alueilla, kuten EU:n syrjäisimmillä alueilla. Ne tukevat myös vahvempaa motivaatiota ja sitoutumista verkkokokemusten hyödyntämiseen, ja yhdessä oppijakeskeisten lähestymistapojen kanssa ne auttavat kaventamaan digitaalista kuilua.

| 28. | Kun maahanmuuttajataustaiset oppijat ja/tai oppijat, joiden ensimmäinen kieli poikkeaa opetuskielestä, saapuvat maahan, digitaaliset välineet ja laadukas opetussisältö voivat helpottaa heidän koulunkäyntinsä jatkuvuutta, auttaa heitä ylläpitämään yhteyttä kieleensä ja alkuperäiseen kulttuuriinsa ja selviytymään mahdollisista traumaattisista kokemuksista ja uusista haasteista. |
| --- | --- |

28.

Kun maahanmuuttajataustaiset oppijat ja/tai oppijat, joiden ensimmäinen kieli poikkeaa opetuskielestä, saapuvat maahan, digitaaliset välineet ja laadukas opetussisältö voivat helpottaa heidän koulunkäyntinsä jatkuvuutta, auttaa heitä ylläpitämään yhteyttä kieleensä ja alkuperäiseen kulttuuriinsa ja selviytymään mahdollisista traumaattisista kokemuksista ja uusista haasteista.

| 29. | Digitaalisten ympäristöjen saatavuuden ja käytön yleistymisen ja lisääntymisen vuoksi oppijoilla voi olla entistä suurempi riski altistua digitaalisen maailman uhkille, esimerkiksi verkkokiusaamiselle ja/tai eristymiselle. On pyrittävä varmistamaan, että oppijat saavat koulutusta ja että kouluttajat ovat asianmukaisesti koulutettuja ja että he tekevät yhteistyötä muiden asiaankuuluvien ammattilaisten kanssa, jotta voidaan todella edistää turvallista digitaalista oppimisympäristöä. |
| --- | --- |

29.

Digitaalisten ympäristöjen saatavuuden ja käytön yleistymisen ja lisääntymisen vuoksi oppijoilla voi olla entistä suurempi riski altistua digitaalisen maailman uhkille, esimerkiksi verkkokiusaamiselle ja/tai eristymiselle. On pyrittävä varmistamaan, että oppijat saavat koulutusta ja että kouluttajat ovat asianmukaisesti koulutettuja ja että he tekevät yhteistyötä muiden asiaankuuluvien ammattilaisten kanssa, jotta voidaan todella edistää turvallista digitaalista oppimisympäristöä.

| 30. | Koulutusjärjestelmissä olisi entistä voimakkaammin keskityttävä kriittiseen ajatteluun, media- ja digitaaliseen lukutaitoon sekä kykyyn vastustaa disinformaatiota ja väärää tietoa, jotta oppijoille voidaan antaa taitoja, joita he tarvitsevat vastatakseen mahdollisiin uhkiin ja haasteisiin, ja tarjota turvallisempia ja myönteisempiä kokemuksia verkossa. |
| --- | --- |

30.

Koulutusjärjestelmissä olisi entistä voimakkaammin keskityttävä kriittiseen ajatteluun, media- ja digitaaliseen lukutaitoon sekä kykyyn vastustaa disinformaatiota ja väärää tietoa, jotta oppijoille voidaan antaa taitoja, joita he tarvitsevat vastatakseen mahdollisiin uhkiin ja haasteisiin, ja tarjota turvallisempia ja myönteisempiä kokemuksia verkossa.

| 31. | Kouluttajilla on yhdessä hallinto- ja johtohenkilöstön kanssa tärkeä ja korvaamaton tehtävä koulutusympäristöjen kehittämisessä (3) ja oppijoiden hyvinvoinnin tukemisessa. Heidän olisi kehitettävä ja vahvistettava digitaalisia taitojaan ja lisättävä tietämystään digitaalisten välineiden käytön hyödyistä ja haasteista koulutuksessa, esimerkiksi peruskoulutuksessaan, perehdyttämisessään ja jatkuvassa ammatillisessa kehittämisessään, sekä siitä, miten tärkeää on tehdä tieto- ja viestintäteknisten taitojen kehittämisestä entistä houkuttelevampaa tytöille muun muassa soveltamalla sukupuolitietoisia lähestymistapoja digitalisaatioon liittyvien taitojen opettamisessa. |
| --- | --- |

31.

Kouluttajilla on yhdessä hallinto- ja johtohenkilöstön kanssa tärkeä ja korvaamaton tehtävä koulutusympäristöjen kehittämisessä (3) ja oppijoiden hyvinvoinnin tukemisessa. Heidän olisi kehitettävä ja vahvistettava digitaalisia taitojaan ja lisättävä tietämystään digitaalisten välineiden käytön hyödyistä ja haasteista koulutuksessa, esimerkiksi peruskoulutuksessaan, perehdyttämisessään ja jatkuvassa ammatillisessa kehittämisessään, sekä siitä, miten tärkeää on tehdä tieto- ja viestintäteknisten taitojen kehittämisestä entistä houkuttelevampaa tytöille muun muassa soveltamalla sukupuolitietoisia lähestymistapoja digitalisaatioon liittyvien taitojen opettamisessa.

| 32. | Digitaaliteknologioiden tarkoituksena ei ole korvata fyysistä läsnäoloa ja kasvokkain tapahtuvaa vuorovaikutusta kouluttajien ja oppijoiden välillä. Digitaaliteknologioiden sisällyttämisellä koulutusprosesseihin pyritään tukemaan ja helpottamaan kouluttajien työtä ja parantamaan oppijoiden oppimiskokemusta. |
| --- | --- |

32.

Digitaaliteknologioiden tarkoituksena ei ole korvata fyysistä läsnäoloa ja kasvokkain tapahtuvaa vuorovaikutusta kouluttajien ja oppijoiden välillä. Digitaaliteknologioiden sisällyttämisellä koulutusprosesseihin pyritään tukemaan ja helpottamaan kouluttajien työtä ja parantamaan oppijoiden oppimiskokemusta.

PANEE MERKILLE SEURAAVAA:

Oppijoiden ja kouluttajien hyvinvointia digitaalisen koulutuksen yhteydessä voidaan tukea seuraavin tavoin.

| A. | Tietojen, taitojen ja osaamisen hankkiminen hyvinvoinnin edistämiseksi digitaalisen koulutuksen yhteydessä







  33. | Ihmiset joutuvat osallistumaan digitaaliseen ympäristöön koko henkilökohtaisen, ammatillisen ja yhteiskunnallisen elämänsä aikana. Digitaalisten tietojen, taitojen ja osaamisen kehittäminen voi tukea heidän emotionaalista rikkauttaan ja tyytyväisyyttään ja parantaa heidän kykyään vastata asianmukaisesti sekä digitaalisessa että fyysisessä maailmassa esiintyviin haasteisiin ja riskeihin. |
| --- | --- | --- |

A.

Tietojen, taitojen ja osaamisen hankkiminen hyvinvoinnin edistämiseksi digitaalisen koulutuksen yhteydessä

33.

Ihmiset joutuvat osallistumaan digitaaliseen ympäristöön koko henkilökohtaisen, ammatillisen ja yhteiskunnallisen elämänsä aikana. Digitaalisten tietojen, taitojen ja osaamisen kehittäminen voi tukea heidän emotionaalista rikkauttaan ja tyytyväisyyttään ja parantaa heidän kykyään vastata asianmukaisesti sekä digitaalisessa että fyysisessä maailmassa esiintyviin haasteisiin ja riskeihin.

| 34. | Digitaalisten taitojen ja osaamisen kehittämistä koskevat politiikat ja toimenpiteet olisi suunniteltava ottaen asianmukaisesti huomioon oppijoiden hyvinvointi ja heidän yksilölliset tarpeensa ja kiinnittäen erityistä huomiota muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin. Niillä olisi myös pyrittävä parantamaan oppijoiden selviytymiskykyä ja voimaannuttamista. Digitaaliset taidot (4) edellyttävät luottavaista, kriittistä, vastuullista, eettistä ja turvallisempaa sitoutumista digitaaliteknologiaan. Digitaalisia taitoja, kuten laskennallista ajattelua, tieto- ja viestintätekniikan alan ongelmanratkaisua ja datalukutaitoa, tarvitaan sekä koulutuksen alkuvaiheissa että koko ihmisen eliniän ajan, jotta yksilöt voivat integroitua paremmin yhteiskuntaan ja laajentaa työllistymismahdollisuuksiaan. |
| --- | --- |

34.

Digitaalisten taitojen ja osaamisen kehittämistä koskevat politiikat ja toimenpiteet olisi suunniteltava ottaen asianmukaisesti huomioon oppijoiden hyvinvointi ja heidän yksilölliset tarpeensa ja kiinnittäen erityistä huomiota muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin. Niillä olisi myös pyrittävä parantamaan oppijoiden selviytymiskykyä ja voimaannuttamista. Digitaaliset taidot (4) edellyttävät luottavaista, kriittistä, vastuullista, eettistä ja turvallisempaa sitoutumista digitaaliteknologiaan. Digitaalisia taitoja, kuten laskennallista ajattelua, tieto- ja viestintätekniikan alan ongelmanratkaisua ja datalukutaitoa, tarvitaan sekä koulutuksen alkuvaiheissa että koko ihmisen eliniän ajan, jotta yksilöt voivat integroitua paremmin yhteiskuntaan ja laajentaa työllistymismahdollisuuksiaan.

| 35. | Digitaaliteknologiat vaikuttavat siihen, miten oppijat oppivat sekä etsivät ja jakavat tietoa ja miten he ovat vuorovaikutuksessa keskenään ja pitävät yllä sosiaalisia suhteita. Oppijat altistuvat monenlaiselle tiedolle, kuten disinformaatiolle ja väärälle tiedolle, joten digitaalisen ja medialukutaidon, kriittisen ajattelun ja ongelmanratkaisutaitojen kehittäminen on olennaisen tärkeää. |
| --- | --- |

35.

Digitaaliteknologiat vaikuttavat siihen, miten oppijat oppivat sekä etsivät ja jakavat tietoa ja miten he ovat vuorovaikutuksessa keskenään ja pitävät yllä sosiaalisia suhteita. Oppijat altistuvat monenlaiselle tiedolle, kuten disinformaatiolle ja väärälle tiedolle, joten digitaalisen ja medialukutaidon, kriittisen ajattelun ja ongelmanratkaisutaitojen kehittäminen on olennaisen tärkeää.

| 36. | Oppijoiden olisi hankittava ja kehitettävä tarvittavia tietoja, taitoja ja osaamista, jotka edistävät digitaalisten välineiden vaaratonta, turvallista ja eettistä käyttöä, mukaan lukien kyberturvallisuustaidot ja tekoälyalgoritmien rajoja koskeva tietämys. Tällä voisi olla merkittävä vaikutus oppijoiden hyvinvointiin ja selviytymiskykyyn. |
| --- | --- |

36.

Oppijoiden olisi hankittava ja kehitettävä tarvittavia tietoja, taitoja ja osaamista, jotka edistävät digitaalisten välineiden vaaratonta, turvallista ja eettistä käyttöä, mukaan lukien kyberturvallisuustaidot ja tekoälyalgoritmien rajoja koskeva tietämys. Tällä voisi olla merkittävä vaikutus oppijoiden hyvinvointiin ja selviytymiskykyyn.

| 37. | Henkilökohtaisten ja sosiaalisten taitojen kehittäminen voi auttaa oppijoita käyttämään digitaalisia sosiaalisia verkostoja siten, että emotionaalisten tai sosiaalisten haittojen riski pienenee, ja lisätä heidän tietoisuuttaan digitaaliteknologian liiallisen käytön riskeistä. |
| --- | --- |

37.

Henkilökohtaisten ja sosiaalisten taitojen kehittäminen voi auttaa oppijoita käyttämään digitaalisia sosiaalisia verkostoja siten, että emotionaalisten tai sosiaalisten haittojen riski pienenee, ja lisätä heidän tietoisuuttaan digitaaliteknologian liiallisen käytön riskeistä.

| 38. | Oppijoilla olisi oltava mahdollisuus hankkia tiedot, taidot ja osaaminen, joita he tarvitsevat luodakseen, jakaakseen ja käyttääkseen digitaalista sisältöä, ja heidän olisi oltava tietoisia teollis- ja tekijänoikeuksia koskevista säännöistä. |
| --- | --- |

38.

Oppijoilla olisi oltava mahdollisuus hankkia tiedot, taidot ja osaaminen, joita he tarvitsevat luodakseen, jakaakseen ja käyttääkseen digitaalista sisältöä, ja heidän olisi oltava tietoisia teollis- ja tekijänoikeuksia koskevista säännöistä.

| 39. | Tieto- ja viestintätekniikan tuotteiden ja palvelujen sekä edistyneiden digitaaliteknologioiden kehittämiseen tarvitaan edistyneitä ja erikoistuneita taitoja, myös sellaisia, joilla voi olla myönteinen vaikutus yksilöiden, esimerkiksi vammaisten ja/tai erityisopetusta tarvitsevien henkilöiden, hyvinvointiin. |
| --- | --- |

39.

Tieto- ja viestintätekniikan tuotteiden ja palvelujen sekä edistyneiden digitaaliteknologioiden kehittämiseen tarvitaan edistyneitä ja erikoistuneita taitoja, myös sellaisia, joilla voi olla myönteinen vaikutus yksilöiden, esimerkiksi vammaisten ja/tai erityisopetusta tarvitsevien henkilöiden, hyvinvointiin.

| 40. | Kouluttajia olisi tuettava digitaalisten tietojen, taitojen ja osaamisen hankkimisessa ja kehittämisessä esimerkiksi heidän peruskoulutuksensa, perehdyttämisensä ja jatkuvan ammatillisen kehityksensä yhteydessä. Heidän olisi oltava hyvin perillä digitaalisten välineiden käytön hyödyistä ja haasteista sekä niiden käytön tarjoamista mahdollisuuksista koulutuksessa. Kouluttajien olisi tuettava oppijoita teknologian turvallisessa, vastuullisessa ja luovassa käytössä. |
| --- | --- |

40.

Kouluttajia olisi tuettava digitaalisten tietojen, taitojen ja osaamisen hankkimisessa ja kehittämisessä esimerkiksi heidän peruskoulutuksensa, perehdyttämisensä ja jatkuvan ammatillisen kehityksensä yhteydessä. Heidän olisi oltava hyvin perillä digitaalisten välineiden käytön hyödyistä ja haasteista sekä niiden käytön tarjoamista mahdollisuuksista koulutuksessa. Kouluttajien olisi tuettava oppijoita teknologian turvallisessa, vastuullisessa ja luovassa käytössä.

| B. | Oppijoiden hyvinvointia lisäävien opetusta ja oppimista koskevien lähestymistapojen ja digitaalisten ympäristöjen suunnittelu







  41. | Opetusta ja oppimista koskevilla lähestymistavoilla, joihin kuuluvat opetus- ja oppimismenetelmät ja organisaatioon liittyvät näkökohdat, olisi parannettava koulutusprosessin merkityksellisyyttä ja tehokkuutta sekä oppijoiden tyytyväisyyttä ja itseluottamusta kaikissa oppimisympäristöissä. Tässä yhteydessä digitaalisen infrastruktuurin ja digitaaliteknologian saatavuus, turvallisuus ja laatu ovat ratkaisevan tärkeitä. Edistyneen digitaaliteknologian kehittäminen ja käyttö koulutuksessa voi olla hyödyllistä erityisesti muita heikommassa asemassa oleville oppijoille, muun muassa vammaisille ja/tai erityisopetusta tarvitseville. |
| --- | --- | --- |

B.

Oppijoiden hyvinvointia lisäävien opetusta ja oppimista koskevien lähestymistapojen ja digitaalisten ympäristöjen suunnittelu

41.

Opetusta ja oppimista koskevilla lähestymistavoilla, joihin kuuluvat opetus- ja oppimismenetelmät ja organisaatioon liittyvät näkökohdat, olisi parannettava koulutusprosessin merkityksellisyyttä ja tehokkuutta sekä oppijoiden tyytyväisyyttä ja itseluottamusta kaikissa oppimisympäristöissä. Tässä yhteydessä digitaalisen infrastruktuurin ja digitaaliteknologian saatavuus, turvallisuus ja laatu ovat ratkaisevan tärkeitä. Edistyneen digitaaliteknologian kehittäminen ja käyttö koulutuksessa voi olla hyödyllistä erityisesti muita heikommassa asemassa oleville oppijoille, muun muassa vammaisille ja/tai erityisopetusta tarvitseville.

| 42. | Digitaalista koulutuspolitiikkaa suunniteltaessa olisi otettava huomioon seuraavat näkökohdat:






  — | oppimisympäristöt ottaen huomioon oppijoiden sosioekonominen sekä kulttuuri- ja perhetausta sekä muut merkitykselliset olosuhteet; |
| --- | --- | --- |

42.

Digitaalista koulutuspolitiikkaa suunniteltaessa olisi otettava huomioon seuraavat näkökohdat:

—

oppimisympäristöt ottaen huomioon oppijoiden sosioekonominen sekä kulttuuri- ja perhetausta sekä muut merkitykselliset olosuhteet;

| — | käytetyt välineet ja laitteet, joiden käyttö räätälöidään oppijoiden yksilöllisten tarpeiden mukaan (joihin esimerkiksi terveydentila, erityisopetustarpeet ja sosioekonominen tausta vaikuttavat):






  — | Digitaalisen koulutuksen ekosysteemien olisi tuettava työskentelyä innovatiivisten koulutusvälineiden avulla. Näitä voisivat olla muun muassa pelillistäminen, koulutusratkaisut, jotka perustuvat esimerkiksi laajennetun todellisuuden teknologioihin, kuten laajennettuun tai virtuaaliseen todellisuuteen, tekoäly, oppimisanalytiikka ja sosiaaliset verkostot, joissa noudatetaan sisäänrakennetusti eettistä ja avointa lähestymistapaa, tietosuojaa ja syrjimättömyyttä ottaen samalla huomioon hyödyt ja mahdolliset riskit (5). |
| --- | --- | --- |

—

käytetyt välineet ja laitteet, joiden käyttö räätälöidään oppijoiden yksilöllisten tarpeiden mukaan (joihin esimerkiksi terveydentila, erityisopetustarpeet ja sosioekonominen tausta vaikuttavat):

—

Digitaalisen koulutuksen ekosysteemien olisi tuettava työskentelyä innovatiivisten koulutusvälineiden avulla. Näitä voisivat olla muun muassa pelillistäminen, koulutusratkaisut, jotka perustuvat esimerkiksi laajennetun todellisuuden teknologioihin, kuten laajennettuun tai virtuaaliseen todellisuuteen, tekoäly, oppimisanalytiikka ja sosiaaliset verkostot, joissa noudatetaan sisäänrakennetusti eettistä ja avointa lähestymistapaa, tietosuojaa ja syrjimättömyyttä ottaen samalla huomioon hyödyt ja mahdolliset riskit (5).

| — | Digitaaliset ratkaisut olisi suunniteltava niin, että ne mahdollistavat sopeutuvuuden digitaalisiin koulutustarkoituksiin ja kannustavat siihen. Ratkaisuissa olisi kunnioitettava kaikkien ihmisten, erityisesti muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien oppijoiden erilaisia taustoja ja tarpeita. Tarvittaessa olisi edistettävä koulutuksessa käytettävien digitaalisten ratkaisujen yhteentoimivuutta. |
| --- | --- |

—

Digitaaliset ratkaisut olisi suunniteltava niin, että ne mahdollistavat sopeutuvuuden digitaalisiin koulutustarkoituksiin ja kannustavat siihen. Ratkaisuissa olisi kunnioitettava kaikkien ihmisten, erityisesti muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien oppijoiden erilaisia taustoja ja tarpeita. Tarvittaessa olisi edistettävä koulutuksessa käytettävien digitaalisten ratkaisujen yhteentoimivuutta.

| — | Kehittyneet ja erikoistuneet digitaaliteknologiat (esim. tekoäly, laajennettu/virtuaalinen todellisuus, esineiden internet, digitaaliset kaksoset jne.) voivat parantaa oppimis- ja koulutusympäristöjen saavutettavuutta ja laatua ja täydentää synergisesti ei-digitaalisia opetusta ja oppimista koskevia lähestymistapoja. Innovatiivisten digitaalisten ratkaisujen integroinnilla voidaan edistää oppijoiden taitoja ammatillisessa koulutuksessa. |
| --- | --- |

—

Kehittyneet ja erikoistuneet digitaaliteknologiat (esim. tekoäly, laajennettu/virtuaalinen todellisuus, esineiden internet, digitaaliset kaksoset jne.) voivat parantaa oppimis- ja koulutusympäristöjen saavutettavuutta ja laatua ja täydentää synergisesti ei-digitaalisia opetusta ja oppimista koskevia lähestymistapoja. Innovatiivisten digitaalisten ratkaisujen integroinnilla voidaan edistää oppijoiden taitoja ammatillisessa koulutuksessa.

| — | Digitaaliteknologioiden käyttö voi viedä aikaa muilta terveyden kannalta suotuisilta toiminnoilta, kuten liikunnalta tai unelta. Siksi olisi otettava huomioon näytön äärellä ja sen ulkopuolella vietetyn ajan välinen tasapaino ja ajanhallinta. |
| --- | --- |

—

Digitaaliteknologioiden käyttö voi viedä aikaa muilta terveyden kannalta suotuisilta toiminnoilta, kuten liikunnalta tai unelta. Siksi olisi otettava huomioon näytön äärellä ja sen ulkopuolella vietetyn ajan välinen tasapaino ja ajanhallinta.

| — | oppimistehtävät, joita käytetään koulutusprosessissa ja jotka johtavat suunniteltuihin oppimistuloksiin;






  — | Käytetään laadukasta digitaalista opetussisältöä, joka on suunniteltu järkevään pedagogiseen tarkoitukseen ja joka tarjotaan nykyaikaisella, helposti saatavilla olevalla ja helppokäyttöisellä tavalla (6). |
| --- | --- | --- |

—

oppimistehtävät, joita käytetään koulutusprosessissa ja jotka johtavat suunniteltuihin oppimistuloksiin;

—

Käytetään laadukasta digitaalista opetussisältöä, joka on suunniteltu järkevään pedagogiseen tarkoitukseen ja joka tarjotaan nykyaikaisella, helposti saatavilla olevalla ja helppokäyttöisellä tavalla (6).

| — | Tuetaan oppijakeskeisiä lähestymistapoja, muun muassa oppijoiden itsenäisyyden edistämistä. |
| --- | --- |

—

Tuetaan oppijakeskeisiä lähestymistapoja, muun muassa oppijoiden itsenäisyyden edistämistä.

| — | kouluttajat, joiden olisi oltava hyvin koulutettuja ja kykeneviä antamaan oppijoille ohjausta digitaaliteknologian asianmukaisessa käytössä, mukaan lukien järkevä ja tasapainoinen ajankäyttö näytön äärellä ja sen ulkopuolella; Hyvin koulutetut kouluttajat pystyvät ottamaan huomioon erilaisten digitaalisten oppimisympäristöjen erityispiirteet, käyttämään innovatiivisia digitaalisia välineitä sekä opetusta ja oppimista koskevia lähestymistapoja ja panemaan ne täytäntöön pedagogisessa yhteydessä pitäen samalla mielessä digitaaliteknologioiden liiallisen käytön riskit. |
| --- | --- |

—

kouluttajat, joiden olisi oltava hyvin koulutettuja ja kykeneviä antamaan oppijoille ohjausta digitaaliteknologian asianmukaisessa käytössä, mukaan lukien järkevä ja tasapainoinen ajankäyttö näytön äärellä ja sen ulkopuolella; Hyvin koulutetut kouluttajat pystyvät ottamaan huomioon erilaisten digitaalisten oppimisympäristöjen erityispiirteet, käyttämään innovatiivisia digitaalisia välineitä sekä opetusta ja oppimista koskevia lähestymistapoja ja panemaan ne täytäntöön pedagogisessa yhteydessä pitäen samalla mielessä digitaaliteknologioiden liiallisen käytön riskit.

| C. | Ihmisten väliset suhteet digitaalisessa koulutusekosysteemissä







  43. | Digitaaliset koulutusekosysteemit eivät perustu ainoastaan digitaaliseen infrastruktuuriin ja digitaalisiin välineisiin ja sisältöön vaan myös sosiaaliseen vuorovaikutukseen asianomaisten yksilöiden – eli oppijoiden, kouluttajien ja muiden toimijoiden, jotka käyttävät teknologisia välineitä viestintään ja sisällön ja verkkojen luomiseen – välillä sekä heidän fyysiseen ja sosiaaliseen ympäristöönsä. On olennaisen tärkeää ottaa tämä sosiaalinen vuorovaikutus huomioon digitaalisia koulutusekosysteemejä suunniteltaessa. |
| --- | --- | --- |

C.

Ihmisten väliset suhteet digitaalisessa koulutusekosysteemissä

43.

Digitaaliset koulutusekosysteemit eivät perustu ainoastaan digitaaliseen infrastruktuuriin ja digitaalisiin välineisiin ja sisältöön vaan myös sosiaaliseen vuorovaikutukseen asianomaisten yksilöiden – eli oppijoiden, kouluttajien ja muiden toimijoiden, jotka käyttävät teknologisia välineitä viestintään ja sisällön ja verkkojen luomiseen – välillä sekä heidän fyysiseen ja sosiaaliseen ympäristöönsä. On olennaisen tärkeää ottaa tämä sosiaalinen vuorovaikutus huomioon digitaalisia koulutusekosysteemejä suunniteltaessa.

| 44. | Teknologian kehitys on muuttanut viestintämuotoja ja avannut uusia mahdollisuuksia voimaannuttamiseen, itseilmaisuun ja digitaaliseen kansalaisuuteen (7), myös aktiiviseen yhteiskunnalliseen osallistumiseen verkkotyökalujen avulla. |
| --- | --- |

44.

Teknologian kehitys on muuttanut viestintämuotoja ja avannut uusia mahdollisuuksia voimaannuttamiseen, itseilmaisuun ja digitaaliseen kansalaisuuteen (7), myös aktiiviseen yhteiskunnalliseen osallistumiseen verkkotyökalujen avulla.

| 45. | Digitaalinen vuorovaikutus voi auttaa kehittämään sosiaalisia taitoja, ja se voi vahvistaa sosiaalisia yhteyksiä. Oppijat ja kouluttajat voivat kuitenkin myös altistua hyvinvoinnilleen haitallisille digitaalisille riskeille (8) (kuten verkkokiusaaminen, vihapuhe, valeuutiset, yksityisyyden loukkaukset, verkkopetokset, sosiaaliset kuplat (9) jne.) (10) (11). On olennaisen tärkeää, että oppijat, kouluttajat ja vanhemmat ovat tietoisia näiden riskien laajuudesta ja moninaisuudesta ja osaavat välttää ja/tai ehkäistä niitä, ja tietävät, mistä löytää tukea ja miten selviytymiskykyä voidaan kehittää. Digitaalisten riskien torjumiseksi digitaalisissa oppimisympäristöissä on myös tärkeää hyödyntää vuorovaikutusta sekä opetusta ja oppimista koskevia lähestymistapoja. |
| --- | --- |

45.

Digitaalinen vuorovaikutus voi auttaa kehittämään sosiaalisia taitoja, ja se voi vahvistaa sosiaalisia yhteyksiä. Oppijat ja kouluttajat voivat kuitenkin myös altistua hyvinvoinnilleen haitallisille digitaalisille riskeille (8) (kuten verkkokiusaaminen, vihapuhe, valeuutiset, yksityisyyden loukkaukset, verkkopetokset, sosiaaliset kuplat (9) jne.) (10) (11). On olennaisen tärkeää, että oppijat, kouluttajat ja vanhemmat ovat tietoisia näiden riskien laajuudesta ja moninaisuudesta ja osaavat välttää ja/tai ehkäistä niitä, ja tietävät, mistä löytää tukea ja miten selviytymiskykyä voidaan kehittää. Digitaalisten riskien torjumiseksi digitaalisissa oppimisympäristöissä on myös tärkeää hyödyntää vuorovaikutusta sekä opetusta ja oppimista koskevia lähestymistapoja.

| 46. | Koulutusjärjestelmissä ja kouluissa olisi tutkittava tapoja vahvistaa hyvinvointia digitaalisessa koulutuksessa, edistettävä tietoisuutta digitaalisista riskeistä ja niiden ennaltaehkäisyä sekä koko koulun käsittävää toimintapolitiikkaa, mukaan lukien luonteeltaan organisatoriset menettelyt kouluissa, tuettava turvallisia digitaalisia koulutusympäristöjä ja vastattava digitaalisiin riskeihin liittyviin haasteisiin. |
| --- | --- |

46.

Koulutusjärjestelmissä ja kouluissa olisi tutkittava tapoja vahvistaa hyvinvointia digitaalisessa koulutuksessa, edistettävä tietoisuutta digitaalisista riskeistä ja niiden ennaltaehkäisyä sekä koko koulun käsittävää toimintapolitiikkaa, mukaan lukien luonteeltaan organisatoriset menettelyt kouluissa, tuettava turvallisia digitaalisia koulutusympäristöjä ja vastattava digitaalisiin riskeihin liittyviin haasteisiin.

| 47. | Verkkomaailmassa esitetyt sosiaaliset vertailut voivat vaikuttaa kielteisesti mielenterveyteen ja itsetuntoon erityisesti nuoruudessa. Oppijoiden kehonkuvaan liittyvät huolenaiheet ja sosiaalisen vieraantumisen tunne voivat syntyä tai vahvistua siitä, että he altistuvat sosiaalisen median ihanteellisille kuville. Sosiaalisen median käyttö liittyy myös ilmiöön, joka tunnetaan pelkona jäämisestä jostain paitsi (”fear of missing out”). Digitaalisissa oppimisympäristöissä toimivien kouluttajien olisi oltava tietoisia näistä riskeistä, lisättävä tietoisuutta näiden ilmiöiden kielteisistä vaikutuksista ja puututtava niihin sekä edistettävä oppijoiden taitojen kehittämistä näiden ongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

47.

Verkkomaailmassa esitetyt sosiaaliset vertailut voivat vaikuttaa kielteisesti mielenterveyteen ja itsetuntoon erityisesti nuoruudessa. Oppijoiden kehonkuvaan liittyvät huolenaiheet ja sosiaalisen vieraantumisen tunne voivat syntyä tai vahvistua siitä, että he altistuvat sosiaalisen median ihanteellisille kuville. Sosiaalisen median käyttö liittyy myös ilmiöön, joka tunnetaan pelkona jäämisestä jostain paitsi (”fear of missing out”). Digitaalisissa oppimisympäristöissä toimivien kouluttajien olisi oltava tietoisia näistä riskeistä, lisättävä tietoisuutta näiden ilmiöiden kielteisistä vaikutuksista ja puututtava niihin sekä edistettävä oppijoiden taitojen kehittämistä näiden ongelmien ratkaisemiseksi.

| 48. | Kouluttajien olisi tuettava oppijoiden motivaatiota oppia ja kehittyä täyteen potentiaaliinsa, jotta he voisivat kasvaa johdonmukaisiksi ja kypsiksi yksilöiksi, jotka ovat tietoisia vahvuuksistaan, heikkouksistaan, elämäntavoitteistaan ja toiveistaan ja jotka ovat rakentaneet myönteisen kuvan itsestään kunnioittaen toisia ja heidän yksilöllisiä tarpeitaan. Tällainen käyttäytyminen on keskeinen hyvinvoinnin osatekijä digitaalisessa koulutuksessa. |
| --- | --- |

48.

Kouluttajien olisi tuettava oppijoiden motivaatiota oppia ja kehittyä täyteen potentiaaliinsa, jotta he voisivat kasvaa johdonmukaisiksi ja kypsiksi yksilöiksi, jotka ovat tietoisia vahvuuksistaan, heikkouksistaan, elämäntavoitteistaan ja toiveistaan ja jotka ovat rakentaneet myönteisen kuvan itsestään kunnioittaen toisia ja heidän yksilöllisiä tarpeitaan. Tällainen käyttäytyminen on keskeinen hyvinvoinnin osatekijä digitaalisessa koulutuksessa.

| 49. | Viisaan digitaalisen vanhemmuuden ja kannustavan perheympäristön olisi oltava osa digitaalista koulutusekosysteemiä samalla, kun otetaan huomioon perhetausta. Koulujen olisi oltava tietoisia siitä, miten tärkeää on viestiä ja tehdä yhteistyötä vanhempien tai huoltajien kanssa digitaalisen koulutuksen tarjoamista mahdollisuuksista, eduista ja haasteista sekä digitaalisista riskeistä ja ajankäytön tärkeydestä, kun digitaalisia välineitä käytetään koulutustarkoituksiin. |
| --- | --- |

49.

Viisaan digitaalisen vanhemmuuden ja kannustavan perheympäristön olisi oltava osa digitaalista koulutusekosysteemiä samalla, kun otetaan huomioon perhetausta. Koulujen olisi oltava tietoisia siitä, miten tärkeää on viestiä ja tehdä yhteistyötä vanhempien tai huoltajien kanssa digitaalisen koulutuksen tarjoamista mahdollisuuksista, eduista ja haasteista sekä digitaalisista riskeistä ja ajankäytön tärkeydestä, kun digitaalisia välineitä käytetään koulutustarkoituksiin.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA KANSALLISET OLOSUHTEENSA JA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN HUOMIOON OTTAEN

| 50. | Painottamaan oppijoiden ja kouluttajien hyvinvoinnin vahvistamista digitaalisen koulutuksen alan kansallisia politiikkoja ja strategioita suunniteltaessa; |
| --- | --- |

50.

Painottamaan oppijoiden ja kouluttajien hyvinvoinnin vahvistamista digitaalisen koulutuksen alan kansallisia politiikkoja ja strategioita suunniteltaessa;

| 51. | Edistämään opetus- ja oppimisprosessien suunnittelua ottaen huomioon niiden vaikutus oppijoiden hyvinvointiin ja tarvittaessa kannustamaan vahvaa yhteistyötä digitaalisen koulutuksen ekosysteemien sekä mielenterveyden ja psykososiaalisten ammattilaisten ja palvelujen välillä; |
| --- | --- |

51.

Edistämään opetus- ja oppimisprosessien suunnittelua ottaen huomioon niiden vaikutus oppijoiden hyvinvointiin ja tarvittaessa kannustamaan vahvaa yhteistyötä digitaalisen koulutuksen ekosysteemien sekä mielenterveyden ja psykososiaalisten ammattilaisten ja palvelujen välillä;

| 52. | Kannustamaan oppijakeskeiseen lähestymistapaan perustuvia opetus- ja oppimisprosesseja esimerkiksi integroimalla kehittyneitä digitaaliteknologioita sekä tekoälyn ja datan (12) eettistä käyttöä painottaen erityisesti muita heikommassa asemassa olevien oppijoiden ja haavoittuvassa asemassa olevien, kuten vammaisten ja/tai erityisopetusta tarvitsevien, sekä erityisen lahjakkaiden oppijoiden hyvinvoinnin tukemista ja sukupuolten välisen digitaalisen kuilun kaventamista; |
| --- | --- |

52.

Kannustamaan oppijakeskeiseen lähestymistapaan perustuvia opetus- ja oppimisprosesseja esimerkiksi integroimalla kehittyneitä digitaaliteknologioita sekä tekoälyn ja datan (12) eettistä käyttöä painottaen erityisesti muita heikommassa asemassa olevien oppijoiden ja haavoittuvassa asemassa olevien, kuten vammaisten ja/tai erityisopetusta tarvitsevien, sekä erityisen lahjakkaiden oppijoiden hyvinvoinnin tukemista ja sukupuolten välisen digitaalisen kuilun kaventamista;

| 53. | Lisäämään oppijoiden ja kouluttajien tietoisuutta siitä, että on tarpeen löytää oikea tasapaino näytön äärellä ja sen ulkopuolella vietetyn ajan välille, ja mahdollisuuksien mukaan tukemaan kouluja asianmukaisen ajanhallinnan kehittämisessä digitaalisen ja lähiopetuksen ja -oppimisen osalta; |
| --- | --- |

53.

Lisäämään oppijoiden ja kouluttajien tietoisuutta siitä, että on tarpeen löytää oikea tasapaino näytön äärellä ja sen ulkopuolella vietetyn ajan välille, ja mahdollisuuksien mukaan tukemaan kouluja asianmukaisen ajanhallinnan kehittämisessä digitaalisen ja lähiopetuksen ja -oppimisen osalta;

| 54. | Tutkimaan tapoja tukea opetus- ja oppimisprosessien suunnittelua ja toteuttamista sekä digitaalisten teknologioiden käyttöä koulutuksessa, jotta voidaan helpottaa maahanmuuttajataustaisten oppijoiden ja/tai niiden, joiden ensimmäinen kieli on muu kuin opetuskieli, integroitumista jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmiin, samalla kun heille annetaan mahdollisuus säilyttää yhteys äidinkieleensä ja asianomaisiin kulttuureihin; |
| --- | --- |

54.

Tutkimaan tapoja tukea opetus- ja oppimisprosessien suunnittelua ja toteuttamista sekä digitaalisten teknologioiden käyttöä koulutuksessa, jotta voidaan helpottaa maahanmuuttajataustaisten oppijoiden ja/tai niiden, joiden ensimmäinen kieli on muu kuin opetuskieli, integroitumista jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmiin, samalla kun heille annetaan mahdollisuus säilyttää yhteys äidinkieleensä ja asianomaisiin kulttuureihin;

| 55. | Tukemaan (13) oppijoiden tietoisuutta digitaalisen maailman mahdollisista uhkista ja heidän selviytymiskykynsä kehittämistä, jotta voidaan vähentää riskejä ja tarjota nuorille turvallisia mahdollisuuksia verkossa samalla, kun tuetaan tietosuojaa ja yksityisyyden suojaa verkossa; |
| --- | --- |

55.

Tukemaan (13) oppijoiden tietoisuutta digitaalisen maailman mahdollisista uhkista ja heidän selviytymiskykynsä kehittämistä, jotta voidaan vähentää riskejä ja tarjota nuorille turvallisia mahdollisuuksia verkossa samalla, kun tuetaan tietosuojaa ja yksityisyyden suojaa verkossa;

| 56. | Tutkimaan tapoja tukea kouluttajia oppijoiden kriittisen ajattelun sekä media- ja digitaalisen lukutaidon parantamisessa ja datan ja tiedon parissa tehtävässä työssä, mukaan lukien tietoon perustuva lähestymistapa väärän tiedon ja disinformaation tunnistamiseksi (14); |
| --- | --- |

56.

Tutkimaan tapoja tukea kouluttajia oppijoiden kriittisen ajattelun sekä media- ja digitaalisen lukutaidon parantamisessa ja datan ja tiedon parissa tehtävässä työssä, mukaan lukien tietoon perustuva lähestymistapa väärän tiedon ja disinformaation tunnistamiseksi (14);

| 57. | Kannustamaan tarvittaessa kouluja soveltamaan koko koulun kattavia lähestymistapoja, jotka järjestelmällisesti lisäisivät hyvinvointia digitaalisessa koulutuksessa perusasteen ja toisen asteen sekä ammatillisen koulutuksen tasoilla, mukaan lukien joustavat toimintapolitiikat, joilla voitaisiin tukea ennaltaehkäisyä ja selviytymiskykyä ja puuttua digitaalisten riskien kaltaisiin haasteisiin, sekä koulujen organisatorisia menettelyjä; |
| --- | --- |

57.

Kannustamaan tarvittaessa kouluja soveltamaan koko koulun kattavia lähestymistapoja, jotka järjestelmällisesti lisäisivät hyvinvointia digitaalisessa koulutuksessa perusasteen ja toisen asteen sekä ammatillisen koulutuksen tasoilla, mukaan lukien joustavat toimintapolitiikat, joilla voitaisiin tukea ennaltaehkäisyä ja selviytymiskykyä ja puuttua digitaalisten riskien kaltaisiin haasteisiin, sekä koulujen organisatorisia menettelyjä;

| 58. | Harkitsemaan nykyisten EU:n välineiden (Euroopan sosiaalirahasto plussan, Erasmus+ -ohjelman, teknisen tuen välineen jne.) tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä digitaalista koulutusta koskevan politiikan edistämiseksi siten, että keskitytään oppijoiden ja kouluttajien hyvinvointiin digitaalisissa oppimisympäristöissä. |
| --- | --- |

58.

Harkitsemaan nykyisten EU:n välineiden (Euroopan sosiaalirahasto plussan, Erasmus+ -ohjelman, teknisen tuen välineen jne.) tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä digitaalista koulutusta koskevan politiikan edistämiseksi siten, että keskitytään oppijoiden ja kouluttajien hyvinvointiin digitaalisissa oppimisympäristöissä.

PYYTÄÄ KOMISSIOTA PERUSSOPIMUSTEN MUKAISESTI JA TOISSIJAISUUSPERIAATETTA TÄYSIN NOUDATTAEN

| 59. | Tukemaan tutkimusta digitaaliteknologioiden käytön vaikutuksista oppijoiden ja kouluttajien hyvinvointiin kaikissa jäsenvaltioissa ja tekemään näyttöön perustuvaa tutkimusta hyvinvointitarpeiden tilanteesta digitaalisissa koulutusympäristöissä. Laatimaan mallin tehokkaista käytännöistä, joilla pyritään parantamaan hyvinvointia digitaalisissa oppimisekosysteemeissä, ja viime kädessä kriteerit koulujen ”digitaalisen hyvinvoinnin koulumallille”, joka toimii mahdollisena esimerkkinä ja jota jäsenvaltiot voivat hyödyntää vapaaehtoiselta pohjalta. Arvioimaan kyseisen mallin suunnittelun yhteydessä parhaillaan perustettavana olevan komission epävirallisen asiantuntijaryhmän työskentelyä, joka käsittelee alisuoriutumisvaarassa olevia ryhmiä kannustavia oppimisympäristöjä ja tukee hyvinvointia koulussa; |
| --- | --- |

59.

Tukemaan tutkimusta digitaaliteknologioiden käytön vaikutuksista oppijoiden ja kouluttajien hyvinvointiin kaikissa jäsenvaltioissa ja tekemään näyttöön perustuvaa tutkimusta hyvinvointitarpeiden tilanteesta digitaalisissa koulutusympäristöissä. Laatimaan mallin tehokkaista käytännöistä, joilla pyritään parantamaan hyvinvointia digitaalisissa oppimisekosysteemeissä, ja viime kädessä kriteerit koulujen ”digitaalisen hyvinvoinnin koulumallille”, joka toimii mahdollisena esimerkkinä ja jota jäsenvaltiot voivat hyödyntää vapaaehtoiselta pohjalta. Arvioimaan kyseisen mallin suunnittelun yhteydessä parhaillaan perustettavana olevan komission epävirallisen asiantuntijaryhmän työskentelyä, joka käsittelee alisuoriutumisvaarassa olevia ryhmiä kannustavia oppimisympäristöjä ja tukee hyvinvointia koulussa;

| 60. | Kannustamaan laadukkaan sisällön kehittämistä ja jakamista kouluttajia ja muita asiaankuuluvia ammattilaisia varten, jotta he voisivat edelleen parantaa tietojaan, taitojaan ja osaamistaan, oppijakeskeisiä pedagogisia toimintamallejaan ja työskentelyään erilaisten oppijaryhmien kanssa; |
| --- | --- |

60.

Kannustamaan laadukkaan sisällön kehittämistä ja jakamista kouluttajia ja muita asiaankuuluvia ammattilaisia varten, jotta he voisivat edelleen parantaa tietojaan, taitojaan ja osaamistaan, oppijakeskeisiä pedagogisia toimintamallejaan ja työskentelyään erilaisten oppijaryhmien kanssa;

| 61. | Harkitsemaan hyvinvoinnin edistämistä digitaalisessa koulutuksessa osana vuotuista digitaalisen koulutuksen Hackathon-tapahtumaa; |
| --- | --- |

61.

Harkitsemaan hyvinvoinnin edistämistä digitaalisessa koulutuksessa osana vuotuista digitaalisen koulutuksen Hackathon-tapahtumaa;

| 62. | Lisäämään kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten digitaalisten välineiden ja palvelujen suunnittelijoiden, sekä koulutusteknologian (EdTech) ja kyberturvallisuuden aloilla toimivien sidosryhmien tietoisuutta sellaisten käyttäjäystävällisten lähestymistapojen ja ratkaisujen sisällyttämisestä digitaaliseen koulutukseen, jotka tukisivat oppijoiden ja kouluttajien hyvinvointia. Lisäämään kaikkien digitaalista koulutussisältöä kehittävien asiaankuuluvien sidosryhmien tietoisuutta hyvinvointinäkökohtien huomioon ottamisesta paitsi itse sisällössä myös opetus- ja oppimisprosesseissa. |
| --- | --- |

62.

Lisäämään kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten digitaalisten välineiden ja palvelujen suunnittelijoiden, sekä koulutusteknologian (EdTech) ja kyberturvallisuuden aloilla toimivien sidosryhmien tietoisuutta sellaisten käyttäjäystävällisten lähestymistapojen ja ratkaisujen sisällyttämisestä digitaaliseen koulutukseen, jotka tukisivat oppijoiden ja kouluttajien hyvinvointia. Lisäämään kaikkien digitaalista koulutussisältöä kehittävien asiaankuuluvien sidosryhmien tietoisuutta hyvinvointinäkökohtien huomioon ottamisesta paitsi itse sisällössä myös opetus- ja oppimisprosesseissa.

| 63. | Tukemaan EU:n ohjelmien, kuten Erasmus+ -ohjelman, Euroopan sosiaalirahasto plussan, Euroopan solidaarisuusjoukkojen, Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, käyttöä oppijoiden ja kouluttajien hyvinvoinnin edistämiseksi digitaalisissa oppimisympäristöissä ja kehittyneiden digitaaliteknologioiden käyttöä esimerkiksi vammaisten ja/tai erityisopetusta tarvitsevien oppijoiden keskuudessa sekä pelillistämisen, tekoälyyn perustuvien opetuksellisten ratkaisujen ja laajennetun todellisuuden teknologioiden, kuten laajennetun/virtuaalitodellisuuden, kehittämistä, testausta ja käyttöönottoa pedagogisiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

63.

Tukemaan EU:n ohjelmien, kuten Erasmus+ -ohjelman, Euroopan sosiaalirahasto plussan, Euroopan solidaarisuusjoukkojen, Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, käyttöä oppijoiden ja kouluttajien hyvinvoinnin edistämiseksi digitaalisissa oppimisympäristöissä ja kehittyneiden digitaaliteknologioiden käyttöä esimerkiksi vammaisten ja/tai erityisopetusta tarvitsevien oppijoiden keskuudessa sekä pelillistämisen, tekoälyyn perustuvien opetuksellisten ratkaisujen ja laajennetun todellisuuden teknologioiden, kuten laajennetun/virtuaalitodellisuuden, kehittämistä, testausta ja käyttöönottoa pedagogisiin tarkoituksiin;

| 64. | Pohtimaan, tarvitaanko jäsenvaltioissa kokonaisvaltaista, integroitua ja kestävää digitaalisen koulutuksen ekosysteemiä, joka edistää laatua ja osallisuutta sekä hyvinvointia digitaalisessa koulutuksessa digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman (2021–2027) meneillään olevan täytäntöönpanon yhteydessä sekä tulevissa ehdotuksissa, jotka koskevat neuvoston suositusta digitaalisen koulutuksen mahdollistavista tekijöistä ja neuvoston suositusta digitaalisten taitojen koulutustarjonnan parantamisesta. |
| --- | --- |

64.

Pohtimaan, tarvitaanko jäsenvaltioissa kokonaisvaltaista, integroitua ja kestävää digitaalisen koulutuksen ekosysteemiä, joka edistää laatua ja osallisuutta sekä hyvinvointia digitaalisessa koulutuksessa digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman (2021–2027) meneillään olevan täytäntöönpanon yhteydessä sekä tulevissa ehdotuksissa, jotka koskevat neuvoston suositusta digitaalisen koulutuksen mahdollistavista tekijöistä ja neuvoston suositusta digitaalisten taitojen koulutustarjonnan parantamisesta.

---

(1)  Kognitiivinen hyvinvointi voidaan määritellä oppijoiden ”onnistuneeksi osallistumiseksi yhteiskuntaan erilaisissa rooleissa, kuten elinikäisinä oppijoina, tuottavina työntekijöinä ja aktiivisina kansalaisina”. Osallistuminen on mahdollista muun muassa heidän tietämyksensä ja osaamisensa ansiosta. Fyysinen hyvinvointi voidaan ymmärtää yksilön terveydentilaksi ja kyvyksi noudattaa terveellisiä elämäntapoja. Sosiaalinen hyvinvointi kattaa oppijoiden vuorovaikutuksen muiden kanssa sekä heidän käsityksensä digitaalisesta oppimisympäristöstä. Psykologisella hyvinvoinnilla tarkoitetaan oppijoiden mielipiteitä ja tuntemuksia omasta elämästään ja henkilökohtaisista tavoitteista, joita he ovat itselleen asettaneet (Panesi, S., Bocconi, S. ja Ferlino, L., Promoting Students’ Well-Being and Inclusion in Schools Through Digital Technologies: Perceptions of Students, Teachers, and School Leaders in Italy Expressed Through SELFIE Piloting Activities, Frontiers in Psychology, 2020).

(2)  Digitaalinen koulutusekosysteemi käsittää digitaalisen koulutusinfrastruktuurin, yhteenliitettävyyden ja laitteet (mukaan lukien esteetön ja avustava teknologia), laadukkaan digitaalisen koulutussisällön, oppijat ja kouluttajat, joilla on tarvittava tietotaito digitaaliteknologioiden sisällyttämiseksi pedagogiseen prosessiin, ja digitaalisten tietojen, taitojen ja osaamisen sekä ihmisten välisten suhteiden edellytysten kehittämisen digitaalisissa oppimisympäristöissä.

(3)  Useat eri tekijät voivat vaikuttaa kouluttajien yleiseen hyvinvointiin , esimerkiksi liiallinen työmäärä, tunne siitä, että opettajan ammattia ei arvosteta tai kunnioiteta riittävästi, liian suuret luokkakoot, puutteellinen tuki kouluille, joissa on hallitsemattomia opiskelijoiden häiriökäyttäytymiseen liittyviä ongelmia, sekä joissakin maissa riittämätön tai epätasa-arvoinen rahoitus (Viac, C. ja Fraser, P., Teachers’ well-being: A framework for data collection and analysis, OECD Education Working Paper No. 213, OECD Publishing, Pariisi, 2020).

(4)  Ks. esim. Euroopan komissio, Yhteinen tutkimuskeskus, Vuorikari, R., Kluzer, S., Punie, Y., DigComp 2.2, The Digital Competence framework for citizens: with new examples of knowledge, skills and attitudes, 2022 ja neuvoston suositus, annettu 22. toukokuuta 2018, elinikäisen oppimisen avaintaidoista (EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1).

(5)  Näitä ovat esimerkiksi internetriippuvuus, liiallinen ruutuaika, pakonomainen pelaaminen ja terveyteen liittyvät kysymykset, kuten lihavuuteen johtava liikunnan puute.

(6)  Komission tuleva digitaalisen koulutuksen sisältöä koskeva kehys voi tarjota hyödyllistä ohjausta koulutussisällön osalta.

(7)  Euroopan neuvoston mukaan digitaalinen kansalainen on henkilö, joka kykenee kehittämällä laajan kirjon osaamista osallistumaan aktiivisesti, positiivisesti ja vastuullisesti yhteisöihin verkossa ja sen ulkopuolella niin paikallisesti ja kansallisesti kuin maailmanlaajuisestikin (Richardson, J., Milovidov, E., Digital citizenship education handbook: being online, well-being online, rights online, Euroopan neuvosto, 2019).

(8)  Digitaaliset riskit voivat liittyä esimerkiksi digitaalisten teknologioiden liialliseen tai epäasianmukaiseen käyttöön tai oppijoiden vuorovaikutukseen digitaalisen maailman kanssa.

(9)  Termi ”sosiaalinen kupla” tarkoittaa sosiaalisessa mediassa ja verkkokeskusteluryhmissä esiintyviä tilanteita, joissa uskomuksia vahvistetaan tai voimistetaan viestinnällä ja toistolla suljetun, eristetyn järjestelmän sisällä. Osallistujat saavat yleensä tietoa, joka vahvistaa heidän vallitsevia näkemyksiään ilman, että heille tarjotaan vastakkaisia näkemyksiä (Vuorikari, R., Kluzer, S. ja Punie, Y., DigComp 2.2: The Digital Competence Framework for Citizens - With new examples of knowledge, skills and attitudes, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2022).

(10)  OECD:n vuonna 2019 tekemässä tutkimuksessa määritellään seuraava riskiluokittelu: kontakteihin liittyvät riskit, sisältöriskit, yksityisyyteen liittyvät riskit ja kuluttajiin kohdistuvat riskit (Burns, T., Gottschalk, F. (toim.), Educating 21st Century Children: Emotional Well-being in the Digital Age, Educational Research and Innovation, OECD Publishing, Pariisi, 2019).

(11)  Esimerkiksi verkkokiusaaminen voi olla jopa haitallisempaa kuin tavanomaiset kiusaamisen muodot, koska nöyryyttäminen tavoittaa verkossa suuren yleisön ja sanat ja kuvat voivat jäädä verkkoympäristöön lopullisesti.

(12)  Kouluttajille suunnattuja komission laatimia eettisiä ohjeita tekoälyn ja datan käytöstä opetuksessa ja oppimisessa voidaan pitää tässä suhteessa hyödyllisenä ohjauksena ja tukena.

(13)  Tässä voivat olla apuna esimerkiksi EU:n yhteisrahoittama jäsenvaltioissa toimiva nykyinen Safer Internet Centres -verkosto ja yleiseurooppalainen betterinternetforkids.eu-alusta lasten verkkoturvallisuudesta. Ne sisältävät opettajille, vanhemmille ja lapsille tarkoitettua materiaalia kaikilla EU:n virallisilla kielillä.

(14)  Opettajille ja kouluttajille suunnattua, disinformaation torjuntaa ja digitaalisen lukutaidon parantamista koulutuksen avulla koskevaa komission laatimaa ohjeistusta voidaan pitää tässä suhteessa hyödyllisenä ohjauksena ja tukena.

---

LIITE

TAUSTA-ASIAKIRJAT

Eurooppa-neuvosto

| — | Eurooppa-neuvoston päätelmät, 14. joulukuuta 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1). |
| --- | --- |

—

Eurooppa-neuvoston päätelmät, 14. joulukuuta 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1).

Euroopan unionin neuvosto

| — | Neuvoston päätelmät lasten oikeuksia koskevasta EU:n strategiasta (10024/22). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät lasten oikeuksia koskevasta EU:n strategiasta (10024/22).

| — | Neuvoston suositus monimuotoisen oppimisen menetelmistä laadukkaan ja osallistavan perus- ja toisen asteen koulutuksen edistämiseksi (EUVL C 504, 14.12.2021, s. 21). |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus monimuotoisen oppimisen menetelmistä laadukkaan ja osallistavan perus- ja toisen asteen koulutuksen edistämiseksi (EUVL C 504, 14.12.2021, s. 21).

| — | Neuvoston suositus (EU) 2021/1004, annettu 14. kesäkuuta 2021, eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta (EUVL L 223, 22.6.2021, s. 14). |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus (EU) 2021/1004, annettu 14. kesäkuuta 2021, eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta (EUVL L 223, 22.6.2021, s. 14).

| — | Neuvoston päätelmät koulutuksen tasapuolisuudesta ja osallistavuudesta kaikkien oppijoiden menestyksen edistämiseksi (EUVL C 221, 10.6.2021, s. 3). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät koulutuksen tasapuolisuudesta ja osallistavuudesta kaikkien oppijoiden menestyksen edistämiseksi (EUVL C 221, 10.6.2021, s. 3).

| — | Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1).

| — | Neuvoston suositus, annettu 24. marraskuuta 2020, kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (EUVL C 417, 2.12.2020, s. 1). |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus, annettu 24. marraskuuta 2020, kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (EUVL C 417, 2.12.2020, s. 1).

| — | Neuvoston päätelmät digitaalisesta koulutuksesta Euroopan tietoyhteiskunnissa (EUVL C 415, 1.12.2020, s. 22). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät digitaalisesta koulutuksesta Euroopan tietoyhteiskunnissa (EUVL C 415, 1.12.2020, s. 22).

| — | Neuvoston päätelmät covid-19-kriisin torjunnasta koulutuksessa (EUVL C 212 I, 26.6.2020, s. 9). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät covid-19-kriisin torjunnasta koulutuksessa (EUVL C 212 I, 26.6.2020, s. 9).

| — | Neuvoston päätelmät tulevaisuuden eurooppalaisista opettajista ja kouluttajista (EUVL C 193, 9.6.2020, s. 11). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät tulevaisuuden eurooppalaisista opettajista ja kouluttajista (EUVL C 193, 9.6.2020, s. 11).

| — | Neuvoston päätelmät hyvinvointitaloudesta (EUVL C 400, 26.11.2019, s. 9). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät hyvinvointitaloudesta (EUVL C 400, 26.11.2019, s. 9).

| — | Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusalueen kehittämisestä tulevaisuuteen suuntautuvien koulutusjärjestelmien tukemiseksi (EUVL C 389, 18.11.2019, s. 1). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusalueen kehittämisestä tulevaisuuteen suuntautuvien koulutusjärjestelmien tukemiseksi (EUVL C 389, 18.11.2019, s. 1).

| — | Neuvoston päätelmät eurooppalaista koulutusaluetta koskevan vision toteuttamisesta (EUVL C 195, 7.6.2018, s. 7). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät eurooppalaista koulutusaluetta koskevan vision toteuttamisesta (EUVL C 195, 7.6.2018, s. 7).

| — | Neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista (EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista (EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1).

Julistukset

| — | Osnabrückin julistus ammatillisesta koulutuksesta elpymisen ja oikeudenmukaisten siirtymien mahdollistajana digitaalitalouteen ja vihreään talouteen siirryttäessä (30. marraskuuta 2020). |
| --- | --- |

—

Osnabrückin julistus ammatillisesta koulutuksesta elpymisen ja oikeudenmukaisten siirtymien mahdollistajana digitaalitalouteen ja vihreään talouteen siirryttäessä (30. marraskuuta 2020).

Euroopan komissio

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Lasten ja nuorten digitaalinen vuosikymmen: uusi eurooppalainen Parempi internet lapsille -strategia (BIK+) (COM(2022) 212 final). |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Lasten ja nuorten digitaalinen vuosikymmen: uusi eurooppalainen Parempi internet lapsille -strategia (BIK+) (COM(2022) 212 final).

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma (COM(2021) 102 final). |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma (COM(2021) 102 final).

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030 (COM(2021) 101 final). |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030 (COM(2021) 101 final).

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä, (COM(2020) 625 final). |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä, (COM(2020) 625 final).

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027 – Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan (COM(2020) 624 final). |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027 – Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan (COM(2020) 624 final).

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi, (COM(2020) 274 final). |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi, (COM(2020) 274 final).

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025 (COM(2020) 152 final). |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025 (COM(2020) 152 final).

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen koulutuksen ja kulttuurin avulla: Euroopan komission panos EU-johtajien kokoukseen Göteborgissa 17. marraskuuta 2017 (COM(2017) 673 final). |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen koulutuksen ja kulttuurin avulla: Euroopan komission panos EU-johtajien kokoukseen Göteborgissa 17. marraskuuta 2017 (COM(2017) 673 final).

Toimielinten väliset säädökset

| — | Toimielinten välinen julistus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista (EUVL C 428, 13.12.2017, s. 10). |
| --- | --- |

—

Toimielinten välinen julistus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista (EUVL C 428, 13.12.2017, s. 10).

Tutkimukset

| — | Vuorikari, R., Kluzer, S. ja Punie, Y., DigComp 2.2: The Digital Competence Framework for Citizens - With new examples of knowledge, skills and attitudes, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2022. |
| --- | --- |

—

Vuorikari, R., Kluzer, S. ja Punie, Y., DigComp 2.2: The Digital Competence Framework for Citizens - With new examples of knowledge, skills and attitudes, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2022.

| — | Weber, H., Elsner, A., Wolf, D., Rohs, M., ja Turner-Cmuchal, M. (toim.), Inclusive Digital Education, Euroopan erityisopetuksen ja inklusiivisen opetuksen kehittämiskeskus, Odense, 2022. |
| --- | --- |

—

Weber, H., Elsner, A., Wolf, D., Rohs, M., ja Turner-Cmuchal, M. (toim.), Inclusive Digital Education, Euroopan erityisopetuksen ja inklusiivisen opetuksen kehittämiskeskus, Odense, 2022.

| — | Euroopan komissio, koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosasto, Education and training monitor 2021: education and well-being, 2021. |
| --- | --- |

—

Euroopan komissio, koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosasto, Education and training monitor 2021: education and well-being, 2021.

| — | Panesi, S., Bocconi, S. ja Ferlino, L., Promoting Students’ Well-Being and Inclusion in Schools Through Digital Technologies: Perceptions of Students, Teachers, and School Leaders in Italy Expressed Through SELFIE Piloting Activities, Frontiers in Psychology, 2020. |
| --- | --- |

—

Panesi, S., Bocconi, S. ja Ferlino, L., Promoting Students’ Well-Being and Inclusion in Schools Through Digital Technologies: Perceptions of Students, Teachers, and School Leaders in Italy Expressed Through SELFIE Piloting Activities, Frontiers in Psychology, 2020.

| — | Punie, Y., toim., Redecker, C., European Framework for the Digital Competence of Educators: DigCompEdu, Euroopan unionini julkaisutoimisto, Luxemburg, 2017. |
| --- | --- |

—

Punie, Y., toim., Redecker, C., European Framework for the Digital Competence of Educators: DigCompEdu, Euroopan unionini julkaisutoimisto, Luxemburg, 2017.

| — | Viac, C. ja Fraser, P., Teachers’ well-being: A framework for data collection and analysis, OECD Education Working Paper No. 213, OECD Publishing, Pariisi, 2020. |
| --- | --- |

—

Viac, C. ja Fraser, P., Teachers’ well-being: A framework for data collection and analysis, OECD Education Working Paper No. 213, OECD Publishing, Pariisi, 2020.

| — | Euroopan komissio, viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto, Luotettavaa tekoälyä koskevat eettiset ohjeet, Julkaisutoimisto, 2019. |
| --- | --- |

—

Euroopan komissio, viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto, Luotettavaa tekoälyä koskevat eettiset ohjeet, Julkaisutoimisto, 2019.

| — | Richardson, J., Milovidov, E., Digital citizenship education handbook: being online, well-being online, rights online, Euroopan neuvosto, 2019. |
| --- | --- |

—

Richardson, J., Milovidov, E., Digital citizenship education handbook: being online, well-being online, rights online, Euroopan neuvosto, 2019.

| — | OECD, How’s Life in the Digital Age?: Opportunities and Risks of the Digital Transformation for People’s Well-being, OECD Publishing, Pariisi, 2019. |
| --- | --- |

—

OECD, How’s Life in the Digital Age?: Opportunities and Risks of the Digital Transformation for People’s Well-being, OECD Publishing, Pariisi, 2019.

| — | Burns, T., Gottschalk, F. (toim.), Educating 21st Century Children: Emotional Well-being in the Digital Age, Educational Research and Innovation, OECD Publishing, Pariisi, 2019. |
| --- | --- |

—

Burns, T., Gottschalk, F. (toim.), Educating 21st Century Children: Emotional Well-being in the Digital Age, Educational Research and Innovation, OECD Publishing, Pariisi, 2019.

| — | OECD, The Protection of Children Online: Risks Faced by Children Online and Policies to Protect Them, OECD Digital Economy Papers, No. 179, OECD Publishing, Pariisi, 2011. |
| --- | --- |

—

OECD, The Protection of Children Online: Risks Faced by Children Online and Policies to Protect Them, OECD Digital Economy Papers, No. 179, OECD Publishing, Pariisi, 2011.

---

| 9.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 469/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 469/29

---

Ilmoitus henkilöille, joihin sovelletaan neuvoston päätöksessä 2010/788/YUTP, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2022/2412, ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1183/2005, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön asetuksella (EU) 2022/2401, Kongon demokraattisen tasavallan tilanteen johdosta määrättäviä rajoittavia toimenpiteitä

(2022/C 469/05)

Seuraava ilmoitus annetaan tiedoksi henkilöille, jotka mainitaan neuvoston päätöksen 2010/788/YUTP (1), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2022/2412 (2), liitteessä II ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1183/2005 (3), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston asetuksella (EU) 2022/2401 (4), liitteessä I a, Kongon demokraattisen tasavallan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä.

Euroopan unionin neuvosto on päättänyt, että edellä mainituissa liitteissä mainitut henkilöt olisi säilytettävä luettelossa henkilöistä ja yhteisöistä, joihin sovelletaan neuvoston päätöksessä 2010/788/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1183/2005 Kongon demokraattisen tasavallan tilanteen johdosta määrättäviä rajoittavia toimenpiteitä. Mainittujen henkilöiden nimeämisen perusteet esitetään kyseisten liitteiden asiaankuuluvissa kohdissa.

Asianomaisia henkilöitä pyydetään kiinnittämään huomiota siihen, että he voivat hakea neuvoston asetuksen (EY) N:o 1183/2005 liitteessä II mainituilla verkkosivuilla ilmoitetuilta asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta lupaa käyttää jäädytettyjä varoja perustarpeisiin tai tiettyjen maksujen suorittamiseen (vrt. asetuksen 3 artikla).

Asianomaiset henkilöt voivat esittää 1. syyskuuta 2023 mennessä neuvostolle pyynnön, että neuvosto harkitsisi uudelleen päätöstään sisällyttää heidät edellä mainittuun luetteloon. Pyynnön tueksi on liitettävä asianmukaiset asiakirjat, ja se on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu

Mahdolliset vastaanotetut huomautukset otetaan huomioon neuvoston seuraavassa tarkistuksessa päätöksen 2010/788/YUTP 9 artiklan mukaisesti.

Asianomaisia henkilöitä pyydetään kiinnittämään huomiota myös siihen, että neuvoston päätökseen voi hakea muutosta Euroopan unionin yleiseltä tuomioistuimelta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 275 artiklan toisessa kohdassa ja 263 artiklan neljännessä ja kuudennessa kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

---

(1)  EUVL L 336, 21.12.2010, s. 30.

(2)  EUVL L 317, 9.12.2022, s. 122.

(3)  EUVL L 193, 23.7.2005, s. 1..

(4)  EUVL L 317, 9.12.2022, s. 32.

---

| 9.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 469/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 469/30

---

Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan neuvoston päätöksessä 2010/788/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1183/2005 Kongon demokraattisen tasavallan tilanteen johdosta määrättäviä rajoittavia toimenpiteitä

(2022/C 469/06)

Rekisteröityjä pyydetään kiinnittämään huomiota seuraaviin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (1) 16 artiklan mukaisiin tietoihin:

Tämän käsittelyn oikeusperustana ovat neuvoston päätös 2010/788/YUTP (2), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2022/2412 (3) ja neuvoston asetus (EY) N:o 1183/2005 (4), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston asetuksella (EU) 2022/2401 (5), Kongon demokraattisen tasavallan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä.

Tämän käsittelyn rekisterinpitäjänä on Euroopan unionin neuvosto, jota edustaa neuvoston pääsihteeristön pääosaston RELEX (ulkosuhteet) pääjohtaja. Käsittelystä vastaa pääosaston RELEX yksikkö 1C, jonka yhteystiedot ovat seuraavat:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu

Neuvoston pääsihteeristön tietosuojavastaavan yhteystiedot ovat seuraavat:

Data Protection Officer

data.protection@consilium.europa.eu

Käsittelyn tarkoituksena on laatia ja pitää ajan tasalla luettelo henkilöistä, joihin sovelletaan päätöksen 2010/788/YUTP, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä (YUTP) 2022/2412, ja asetuksen (EY) N:o 1183/2005, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön asetuksella (EU) 2022/2401, mukaisia rajoittavia toimenpiteitä.

Rekisteröidyt ovat luonnollisia henkilöitä, jotka täyttävät päätöksessä 2010/788/YUTP ja asetuksessa (EY) N:o 1183/2005 säädetyt luetteloon merkitsemisen edellytykset.

Kerättyihin henkilötietoihin kuuluvat tiedot, joita tarvitaan kyseisen henkilön asianmukaiseen tunnistamiseen ja perusteluihin, ja muut asiaan liittyvät tiedot.

Kerätyt henkilötiedot voidaan tarvittaessa jakaa Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission kanssa.

Rekisteröityjen oikeuksien, kuten oikeuden tutustua tietoihin sekä oikeuden pyytää oikaisua tai esittää vastaväitteitä, käyttämiseen vastataan asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklassa säädettyihin rajoituksiin.

Henkilötiedot säilytetään viiden vuoden ajan sen jälkeen kun rekisteröity on poistettu niiden henkilöiden luettelosta, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, tai kun toimenpiteen voimassaolo on lakannut, taikka oikeuskäsittelyn ajan, mikäli se on aloitettu.

Rekisteröidyt voivat asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti tehdä kantelun Euroopan tietosuojavaltuutetulle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeussuojakeinoja, hallinnollisia muutoksenhakukeinoja tai muita kuin oikeudellisia oikeussuojakeinoja (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUVL L 336, 21.12.2010, s. 30.

(3)  EUVL L 317, 9.12.2022, s. 122.

(4)  EUVL L 193, 23.7.2005, s. 1.

(5)  EUVL L 317, 9.12.2022, s. 32.

---

| 9.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 469/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 469/32

---

Ilmoitus henkilöille, joihin sovelletaan Kongon demokraattisen tasavallan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2010/788/YUTP, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (YUTP) 2022/2398, ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1183/2005, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/2397, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

(2022/C 469/07)

Seuraava ilmoitus annetaan tiedoksi henkilöille, jotka mainitaan Kongon demokraattisen tasavallan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annettujen neuvoston päätöksen 2010/788/YUTP (1), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2022/2398 (2), liitteessä II ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1183/2005 (3), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston asetuksella (EU) 2022/2397 (4), liitteessä I a.

Euroopan unionin neuvosto on päättänyt, että kahdeksan henkilöä olisi lisättävä luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä, joihin sovelletaan neuvoston päätöksessä 2010/788/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1183/2005 Kongon demokraattisen tasavallan tilanteen johdosta määrättäviä rajoittavia toimenpiteitä. Mainittujen henkilöiden nimeämisen perusteet esitetään kyseisten liitteiden asiaankuuluvissa kohdissa.

Asianomaisia henkilöitä pyydetään kiinnittämään huomiota siihen, että he voivat hakea neuvoston asetuksen (EY) N:o 1183/2005 liitteessä II mainituilla verkkosivuilla ilmoitetuilta asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta lupaa käyttää jäädytettyjä varoja perustarpeisiin tai tiettyjen maksujen suorittamiseen (vrt. asetuksen 3 artikla).

Asianomaiset henkilöt voivat esittää ennen 1. syyskuuta 2023 neuvostolle pyynnön, että neuvosto harkitsisi uudelleen päätöstään sisällyttää heidät edellä mainittuun luetteloon. Pyynnön tueksi on liitettävä asianmukaiset asiakirjat, ja se on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu

Mahdolliset vastaanotetut huomautukset otetaan huomioon neuvoston seuraavassa tarkistuksessa päätöksen 2010/788/YUTP 9 artiklan mukaisesti.

Asianomaisia henkilöitä pyydetään kiinnittämään huomiota myös siihen, että neuvoston päätökseen voi hakea muutosta Euroopan unionin yleiseltä tuomioistuimelta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 275 artiklan toisessa kohdassa ja 263 artiklan neljännessä ja kuudennessa kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

---

(1)  EYVL L 336, 21.12.2010, s. 30.

(2)  EYVL L 316 I, 8.12.2022, s. 7.

(3)  EYVL L 193, 23.7.2005, s. 1.

(4)  EYVL L 316 I, 8.12.2022, s. 1.

---

| 9.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 469/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 469/33

---

Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan Kongon demokraattisen tasavallan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2010/788/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1183/2005 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

(2022/C 469/08)

Rekisteröityjä pyydetään kiinnittämään huomiota seuraaviin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (1) 16 artiklan mukaisiin tietoihin.

Tämän käsittelyn oikeusperustana ovat Kongon demokraattisen tasavallan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetut neuvoston päätös 2010/788/YUTP (2), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (YUTP) 2022/2398 (3), ja neuvoston asetus (EY) N:o 1183/2005 (4), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/2397 (5).

Tämän käsittelyn rekisterinpitäjänä on Euroopan unionin neuvosto, jota edustaa neuvoston pääsihteeristön pääosaston RELEX (ulkosuhteet) pääjohtaja. Käsittelystä vastaa pääosaston RELEX.1-osasto, jonka yhteystiedot ovat seuraavat:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu

Neuvoston pääsihteeristön tietosuojavastaavan yhteystiedot ovat seuraavat:

Tietosuojavastaava

data.protection@consilium.europa.eu

Käsittelyn tarkoituksena on laatia ja pitää ajan tasalla luettelo henkilöistä, joihin sovelletaan päätöksen 2010/788/YUTP, sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanopäätöksellä (YUTP) 2022/2398, ja asetuksen (EY) N:o 1183/2005, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/2397, mukaisia rajoittavia toimenpiteitä.

Rekisteröidyt ovat luonnollisia henkilöitä, jotka täyttävät päätöksessä 2010/788/YUTP ja asetuksessa (EY) N:o 1183/2005 säädetyt luetteloon merkitsemisen edellytykset.

Kerättyihin henkilötietoihin kuuluvat tiedot, joita tarvitaan kyseisen henkilön asianmukaiseen tunnistamiseen, sekä perusteet ja muut asiaan liittyvät tiedot.

Kerätyt henkilötiedot voidaan tarvittaessa jakaa Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission kanssa.

Rekisteröityjen oikeuksien, kuten oikeuden tutustua tietoihin sekä oikeuden pyytää oikaisua tai esittää vastaväitteitä, käyttämiseen vastataan asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklassa säädettyihin rajoituksiin.

Henkilötiedot säilytetään viiden vuoden ajan sen jälkeen kun rekisteröity on poistettu niiden henkilöiden luettelosta, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, tai kun toimenpiteen voimassaolo on lakannut, taikka oikeuskäsittelyn ajan, mikäli se on aloitettu.

Rekisteröidyt voivat asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti tehdä kantelun Euroopan tietosuojavaltuutetulle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeussuojakeinoja, hallinnollisia muutoksenhakukeinoja tai muita kuin oikeudellisia oikeussuojakeinoja (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUVL L 336, 21.12.2010, s. 30.

(3)  EUVL L 316 I, 8.12.2022, s. 7.

(4)  EUVL L 193, 23.7.2005, s. 1.

(5)  EUVL L 316 I, 8.12.2022, s. 1.

---

Euroopan komissio

| 9.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 469/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 469/35

---

Euron kurssi (1)

8. joulukuuta 2022

(2022/C 469/09)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0519 |
| JPY | Japanin jeniä | 143,75 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4382 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,86258 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,9060 |
| CHF | Sveitsin frangia | 0,9889 |
| ISK | Islannin kruunua | 149,50 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,4880 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,324 |
| HUF | Unkarin forinttia | 417,66 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,6853 |
| RON | Romanian leuta | 4,9131 |
| TRY | Turkin liiraa | 19,6114 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5590 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4307 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,1889 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6547 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4256 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 387,06 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 18,0225 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,3324 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5553 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 423,92 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6257 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 58,233 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,559 |
| BRL | Brasilian realia | 5,4880 |
| MXN | Meksikon pesoa | 20,6989 |
| INR | Intian rupiaa | 86,6755 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0519

JPY

Japanin jeniä

143,75

DKK

Tanskan kruunua

7,4382

GBP

Englannin puntaa

0,86258

SEK

Ruotsin kruunua

10,9060

CHF

Sveitsin frangia

0,9889

ISK

Islannin kruunua

149,50

NOK

Norjan kruunua

10,4880

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,324

HUF

Unkarin forinttia

417,66

PLN

Puolan zlotya

4,6853

RON

Romanian leuta

4,9131

TRY

Turkin liiraa

19,6114

AUD

Australian dollaria

1,5590

CAD

Kanadan dollaria

1,4307

HKD

Hongkongin dollaria

8,1889

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6547

SGD

Singaporen dollaria

1,4256

KRW

Etelä-Korean wonia

1 387,06

ZAR

Etelä-Afrikan randia

18,0225

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,3324

HRK

Kroatian kunaa

7,5553

IDR

Indonesian rupiaa

16 423,92

MYR

Malesian ringgitiä

4,6257

PHP

Filippiinien pesoa

58,233

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

36,559

BRL

Brasilian realia

5,4880

MXN

Meksikon pesoa

20,6989

INR

Intian rupiaa

86,6755

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 9.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 469/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 469/36

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 469/10)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Vicomté d'Aumelas”

PGI-FR-A1107-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 19.9.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Tuotteiden aistinvarainen kuvaus

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Vicomté d’Aumelas” tuote-eritelmän 1 luvun 3.3 kohdassa olevaa viinien aistinvaraisten ominaisuuksien kuvausta on muutettu täydentämällä viinien aistinvaraisia ominaisuuksia koskevia tietoja kunkin viinin värin osalta.

Seuraavat tiedot on sisällytetty yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Viinien kuvaus”:

”Viinit kuvastavat Hérault’n laakson keskirinteiden erityistä ympäristöä, jossa joella on tärkeä rooli lämpötilan säätelijänä.

Punaviinit ovat yleensä hedelmäisiä ja elegantteja ja niiden tanniinit ovat selkeän hienostuneita. Viinit valmistetaan oikeassa kypsymisen vaiheessa korjatuista Merlot-, Cabernet Sauvignon-, Syrah-, Carignan-, Grenache- ja Mourvèdre-rypäleistä ja ne viiniytetään pääasiassa toisiinsa sekoittamalla. Viinien väri on voimakas ja kirkas rubiininpunainen, ja niille ominaisessa maussa on karhunvatukan, mustikan, vadelman, lakritsin ja pippurin vahvoja aromeja.

Yhdestä lajikkeesta tai sekoitetuista lajikkeista viiniytetyt valkoviinit valmistetaan pääasiassa Chardonnay-, Sauvignon-, Grenache blanc-, Vermentino- tai Viognier-lajikkeista. Niiden ominaispiirteitä ovat raikkaus ja hedelmäkaramelliset vivahteet, jotka yhdistyvät seljan- ja akaasiankukkien sekä valkoisten ja eksoottisten kukkien vivahteisiin. Viinit ovat eloisia ja suutuntumaltaan täyteläisiä, ja niissä on hieman kitkeryyttä mutta ei karvautta eikä kuivuutta.

Roseeviinit valmistetaan Cinsaut-, Grenache-, Syrah-, Carignan-, Cabernet-Sauvignon- tai Mourvèdre-lajikkeista. Niiden väri on haalea roosa, hieman lohenpunainen. Ne ovat miellyttävän raikkaita ja niissä on kukkien, eksoottisten hedelmien ja mustaherukan voimakkaita ja monivivahteisia aromeja.”

2.   Viiniköynnöslajikkeet

Viiniköynnöslajikkeet

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Vicomté d’Aumelas” tuote-eritelmän 1 luvun 5 kohtaa on muutettu.

Suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Vicomté d’Aumelas” varustettujen viinien tuotannossa käytettävien lajikkeiden luetteloon lisätään seuraavat 17 lajiketta:

Artaban N, Bronner B, Cabernet blanc B, Cabernet cortis N, Floreal B, Johanniter B, Monarch N, Muscaris B, Pinotin N, Prior N, Saphira B, Sauvignac B, Solaris B, Soreli B, Souvignier gris B, Vidoc N ja Voltis B.

Tuote-eritelmään lisätyt lajikkeet ovat muita lajikkeita vastustuskykyisempiä sienitaudeille ja lisäksi sopeutuneet paremmin ilmastonmuutokseen. Näistä lajikkeista voidaan tuottaa suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettujen viinien profiilin mukaisia viinejä.

Suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Vicomté d’Aumelas” varustettujen viinien tuotannossa käytettävien lajikkeiden luettelosta poistetaan seuraavat lajikkeet, joita ei kasvateta viinitarhoissa:

”Auxerrois B, Baco blanc B, Clairette rose Rs, Clarin B, Couderc noir N, Gamay de Chaudenay N, Jurançon blanc B, Landal N, Lival N, Maréchal Foch N, Müller-Thurgau B, Muscadelle B, Muscat à petits grains rouges Rg, Muscat à petits grains Rosés Rs, Ravat blanc b, Rayon d’or B, Savagnin Rose Rs, Valérien B ja Villard noir N.”

Nämä viiniköynnöslajikkeiden muutokset on sisällytetty yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet”.

3.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Vicomté d’Aumelas” tuote-eritelmän 1 luvun 7.1 kohdan ”Maantieteellisen alueen ja tuotteen erityisyys” ensimmäisen kappaleen loppuun lisätään seuraavat sanat, joilla parannetaan maantieteellisen alueen kuvausta ja täsmennetään suojatun maantieteellisen merkinnän ”Vicomté d'Aumelas” sijaintia Hérault’n departementissa:

”...Héraultjoen rannalla pohjoisessa sijaitsevan...”.

Tämä täsmennys on sisällytetty yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Yhteys maantieteelliseen alueeseen”.

4.   Valvontaviranomainen

Valvontaviranomainen

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Vicomté d'Aumelas” tuote-eritelmän 3 luvun valvontaviranomaista koskeva kohta on saatettu ajan tasalle ilman muutoksia.

Tämä päivitys on sisällytetty yhtenäiseen asiakirjaan valvontaviranomaisen yhteystietojen osalta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Nimi/nimet

Vicomté d'Aumelas

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SMM – suojattu maantieteellinen merkintä

3.   Rypäletuotteiden luokat

Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viini(e)n kuvaus

Viini(e)n kuvaus

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Suojattu maantieteellinen merkintä ”Vicomté d’Aumelas” on varattu kuohumattomille puna-, rosee- ja valkoviineille. Suojattuun maantieteelliseen merkintään ”Vicomté d’Aumelas” oikeutettujen viinien todellinen vähimmäisalkoholipitoisuus on 9 tilavuusprosenttia. Viinien kokonaisalkoholipitoisuus, kokonaishappopitoisuus, haihtuvien happojen pitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus (vähimmäis- tai enimmäispitoisuudet) ovat unionin sääntelyn mukaisia.

Viinit heijastavat Hérault’n laakson keskirinteiden erityistä ympäristöä, jossa joella on tärkeä rooli lämpötilan säätelijänä.

Punaviinit ovat yleensä hedelmäisiä ja elegantteja ja niiden tanniinit ovat selkeän hienostuneita. Viinit valmistetaan oikeassa kypsymisen vaiheessa korjatuista Merlot-, Cabernet Sauvignon-, Syrah-, Carignan-, Grenache- ja Mourvèdre-rypäleistä ja ne viiniytetään pääasiassa toisiinsa sekoittamalla. Viinien väri on voimakas ja kirkas rubiininpunainen, ja niille ominaisessa maussa on karhunvatukan, mustikan, vadelman, lakritsin ja pippurin vahvoja aromeja.

Yhdestä lajikkeesta tai sekoitetuista lajikkeista viiniytetyt valkoviinit valmistetaan pääasiassa Chardonnay-, Sauvignon-, Grenache blanc-, Vermentino- tai Viognier-lajikkeista. Niiden ominaispiirteitä ovat raikkaus ja hedelmäkaramelliset vivahteet, jotka yhdistyvät seljan- ja akaasiankukkien sekä valkoisten ja eksoottisten kukkien vivahteisiin. Viinit ovat eloisia ja suutuntumaltaan täyteläisiä, ja niissä on hieman kitkeryyttä mutta ei karvautta eikä kuivuutta.

Roseeviinit valmistetaan Cinsaut-, Grenache-, Syrah-, Carignan-, Cabernet-Sauvignon- tai Mourvèdre-lajikkeista. Niiden väri on haalea roosa, hieman lohenpunainen. Ne ovat miellyttävän raikkaita ja niissä on kukkien, eksoottisten hedelmien tai mustaherukan voimakkaita ja monivivahteisia aromeja.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa litrassa) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa litrassa)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   
  Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viininvalmistusmenetelmien on oltava yhteisön tasolla sekä maaseutua ja kalastusta koskevassa Ranskan laissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

5.2.   
  Enimmäistuotokset

Enimmäistuotokset

120 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Rajattu maantieteellinen alue

Suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Vicomté d’Aumelas” varustettujen viinien rypäleet korjataan, viiniytetään ja viinit valmistetaan seuraavien Hérault’n departementtiin kuuluvien kuntien alueella: Aumelas, Bélarga, Campagnan, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Pargoire, Tressan, Puilacher, Plaissan, Le Pouget, Vendémian, Pouzols, Popian, Saint-Bauzille-de-la-Sylve ja Gignac (maarekisterialueet D, E, F).

7.   Viininvalmistuksessa käytettävä rypälelajike tai -lajikkeet

Viininvalmistuksessa käytettävä rypälelajike tai -lajikkeet

Alicante Henri Bouschet N

Alphonse Lavallée N

Altesse B

Alvarinho – Albariño

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Artaban N

Arvine B – Petite Arvine

Aubun N – Murescola

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Bronner B

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Cardinal Rg

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Chambourcin N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Clairette rose Rs

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Clarin B

Colombard B

Cot N – Malbec

Counoise N

Danlas B

Egiodola N

Fer N – Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

Floreal B

Gamay N

Gewürztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros Manseng B

Johanniter B

Listan B – Palomino

Lledoner pelut N

Macabeu B – Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Meunier N

Monarch N

Mondeuse N

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Mourvèdre N – Monastrell

Muscardin N

Muscaris B

Muscat d'Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Nielluccio N – Nielluciu

Négrette N

Parrellada B

Petit Manseng B

Petit Verdot N

Picardan B – Araignan

Pinot gris G

Pinot noir N

Pinotin N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant droit N – Espanenc

Portan N

Prior N

Riesling B

Rivairenc N – Aspiran noir

Rivairenc blanc B – Aspiran blanc

Roussanne B

Rubilande Rs

Saphira B

Sauvignac

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Sciaccarello N

Sémillon B

Servant B

Seyval B

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Ugni blanc B

Verdelho B

Vermentino B – Rolle

Vidoc N

Villard blanc B

Viognier B

Voltis B

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Keskellä Languedocin aluetta Montpellier’n ja Bézier’n välissä ja Sèten pohjoispuolella Vicomté d’Aumelas’n viinitarhat sijaitsevat pienellä kukkuloiden muodostamalla alueella Héraultjoen rannalla pohjoisessa sijaitsevan Aumelas’n tasangon pohjoisreunalla.

Viinitarhat sijaitsevat Aumelas’n kalkkikivialueelta länteen laskeutuvilla penkereillä. Maaperä muodostuu kalkkipitoisesta sorasta ja merkelimaasta, jotka ovat peräisin mesotsooiselta kaudelta ja tertiäärikaudelta. Alaosassa maaperä muodostuu erilaisista Hérault’n laaksoon kulkeutuneen maan kerrostumista.

Kaikki nämä erilaiset maaperät alluviaali- ja kolluviaalikerrostumista hiljattain muodostuneesta hedelmällisestä maaperästä aina vanhojen joenpenkereiden hiekkakivimaahan ja kalkkikivisiin rinteisiin soveltuvat laajasti viininviljelyyn.

Erilaiset maaperätyypit yhdistettynä paikallisiin mikroilmastoihin luovat viininviljelylle mahdollisuuksia, jotka suosivat monien eri lajikkeiden istuttamista.

Alueella vallitsee ankara välimerellinen ilmasto, ja kesäisin sademäärä on huomattava.

Tätä Vicomté d’Aumelas’n alueen yhdistävänä piirteenä olevaa moninaisuutta vahvistaa tuotantoalueen maisema, joka on kiinteä osa Hérault’n laakson keskirinteiden (Moyenne Vallée de l’Hérault) aluetta. Suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Vicomté d’Aumelas” varustettuja viinejä tuotetaan alueella, joka on osa satoja vuosia vanhaa viininviljelyperinnettä.

Alue on ollut tunnettu viinituotannostaan jo Rooman aikakaudelta lähtien, ja sen maine vahvistui keskiajalla. Viiniä oli tarjolla aateliston ja porvariston pöydissä, rahvas nautti sitä kievareissa ja trubaduurit ylistivät sitä.

Keskiajalla lähellä sijaitsevat uskonnolliset yhteisöt, Anianen ja Saint-Guilhemin luostarit, säilyttivät ja kehittivät viinitarhoja. Montpellier’n Guilhemin dynastia otti 900-luvulla Vicomté d’Aumelas’n haltuunsa. Guilhemit, joilla oli yhteys Englannin ja Hollannin hoviin, veivät alueen viinejä kaikkialle Pohjois-Eurooppaan.

Kuten professori Galtier on todennut, Vicomté d’Aumelas hallitsi tätä viinitarhojen aikakautta. Aateliset ottivat alueillaan haltuunsa neljänneksen sadosta. Folio 178v:n 547 artikla on tästä todisteena. Siinä todetaan, että 4. marraskuuta 1121 Guillaume d’Aumelas vahvistaa siirtävänsä Bertrand de l’Estangille omistamansa maa-alueet, joilla sijaitsevat viinitarhat ja pellot ulottuvat Héraultjoelle asti.

1700-luvulla Canal du Midi -kanava helpotti viinien kuljettamista valtamerisatamiin, joista niitä lähetettiin Pohjois-Eurooppaan ja Amerikan mantereelle samalla, kun Sèten satamatoiminnan kasvu edisti viinien vientiä etelään.

1800-luvulla viinitarhat kehittyivät nykyiseen muotoonsa. Ne hyötyivät rautateiden kehityksestä, joka mahdollisti merkittävän pääsyn uusille markkinoille. Erityisen maineikkaiden syötäväksi tarkoitettujen viinirypäleiden tuotantoon erikoistuminen johti siihen, että alueesta alettiin käyttää kuvailevaa nimitystä ”vallée dorée” eli kultainen laakso.

Kun 5. huhtikuuta 1982 viinit tunnustettiin maaviiniksi, viinintuottajat pystyivät tuottamaan viinejä, joilla vastattiin kuluttajien kysyntään.

Nykyisin tuotanto on 10 000 hl. Siitä 50 prosenttia on punaviiniä ja jäljelle jäävä määrä jaetaan tasan rosee- ja valkoviinien kesken.

Näitä välimerellisiä lajikkeita, joita on perinteisesti viljelty suojatun maantieteellisen merkinnän alueella, on täydennetty muiden alueiden lajikkeilla, joita ovat Cabernet-Sauvignon ja Merlot punaviineille sekä Chardonnay ja Sauvignon valkoviineille.

Viinit jaetaan sekoiteviineihin, etenkin punaviineissä, ja viineihin, joissa on maininta rypälelajikkeesta, mikä koskee pääasiassa valkoviinejä.

Maan ja historian ainutlaatuisen yhteyden ansiosta suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Vicomté d’Aumelas” varustettujen viinien valmistuksessa hyödynnetään kaikkea sukupolvien ajan hankittua osaamista sekä uusinta teknologiaa.

Viljelijöiden tutkimuksen tuloksena on saatu aikaan hedelmäisiä ja elegantteja viinejä. Ne ovat nautinnollisia viinejä, joiden valmistuksessa käytetään pehmeää uuttoa suosivia mukautettuja viiniyttämismenetelmiä.

Lähes kaikki viinit, joita myydään pääasiassa Ranskassa ja Pohjois-Euroopan maissa, pullotetaan maantieteellisellä alueella, jolloin tuotetta voidaan hallita täydellisesti ja kehittää tuotantopaikoilla.

8.2.   Syy-seuraussuhde maantieteellisen alueen erityisluonteen ja tuotteen erityisyysluonteen välillä

Syy-seuraussuhde maantieteellisen alueen erityisluonteen ja tuotteen erityisyysluonteen välillä

Vicomté d’Aumelas’ssa, jonka korkeimmalla kohdalla sijaitseva Aumelas’n linna toimii majakkana ja maamerkkinä kaikille kylien asukkaille ja viininviljelijöille, ihmisten elämä on yhtenäistä. Täällä viinitarhat ovat tärkeä osa elämää ja täällä valmistettavassa viinissä on vahva viininviljelijöiden henki.

Tällä alueella, josta käytetään nimitystä ”vallée dorée” syötäväksi tarkoitettujen viinirypäleiden (Chasselas- ja Servant-lajikkeet) tuotannon vuoksi, viininviljelijöiden ja viinitarhojen välillä on erityinen yhteys. Kyseisiä lajikkeita oli harvennettava ankarasti, ja ne ohjasivat viljelijöitä löytämään rypäleistään optimaalisen laadun.

Tämän kokemuksen perusteella kaikki viininviljelijät ovat osallistuneet jo yli 30 vuoden ajan viinitilojen rakenneuudistukseen ja nykyaikaisten viininvalmistusmenetelmien kehittämiseen.

Tämä näkyy myös viineissä, ja siihen on vaikuttanut vahvasti Hérault’n laakson keskirinteiden erityinen ympäristö, jossa joella on tärkeä tehtävä lämpötilan säätelijänä ja siten kesällä tiettyjen poikkeuksellisten ilmasto-olojen hillitsijänä. Näin saadaan aikaan elegantteja punaviinejä sekä raikkaita ja hedelmäisiä valkoviinejä.

Nykyisin Vicomté d’Aumelas’n pienissä kylissä, jotka sijaitsevat usein vanhojen roomalaisten ”villojen” paikalla, asuu viinintuottajaperheitä, joiden viininvalmistusta ja viinejä kohtaan tuntema intohimo sekä taitotieto periytyvät aina seuraaville sukupolville. Vicomté d’Aumelas’n viinien maine perustuu tähän kulttuuriperintöön. Tämän alueen, näiden kylien ja näiden ihmisten historia ja kulttuuri ovat tiiviissä yhteydessä viininviljelyn historiaan.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisäsäännökset

Edellytyksen kuvaus:

Suojattua maantieteellistä merkintää ”Vicomté d’Aumelas” voidaan täydentää yhden tai useamman rypälelajikkeen nimellä.

Suojattua maantieteellistä merkintää ”Vicomté d’Aumelas” voidaan täydentää merkinnällä ”primeur” tai ”nouveau”.

Suojattua maantieteellistä merkintää ”Vicomté d’Aumelas” voidaan täydentää pienemmällä maantieteellisellä yksiköllä ”Vallée Dorée” tuote-eritelmässä esitettyjen ehtojen mukaisesti.

Euroopan unionin SMM-tunnus on merkittävä etiketteihin silloin, kun ilmaisu ”suojattu maantieteellinen merkintä” korvataan perinteisellä merkinnällä ”Vin de Pays”.

Linkki tuote-eritelmään

Linkki tuote-eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-64343752-4555-476e-ae05-308e26acd116

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

1

---