# Euroopa Liidu C 467/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 467 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik8. detsember 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 467

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik8. detsember 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 467/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10894 – BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 467/02 | Komisjoni teatis — Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (ametliku kontrolli määrus) rakendamise kohta | 2 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 467/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10894 – BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI) (
  1
  )

1

1

2022/C 467/02

Komisjoni teatis — Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (ametliku kontrolli määrus) rakendamise kohta

2

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 467/03 | Euro vahetuskurss — 7. detsember 2022 | 33 |
| | Kontrollikoda |
| 2022/C 467/04 | Eriaruanne 24/2022: Ettevõtetele suunatud e-valitsuse meetmed: komisjoni meetmed on rakendatud, kuid e-teenuste kättesaadavus ELis varieerub endiselt | 34 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2022/C 467/03

Euro vahetuskurss — 7. detsember 2022

33

Kontrollikoda

2022/C 467/04

Eriaruanne 24/2022: Ettevõtetele suunatud e-valitsuse meetmed: komisjoni meetmed on rakendatud, kuid e-teenuste kättesaadavus ELis varieerub endiselt

34

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 467/05 | Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC) 2023. aasta tööprogrammi kohased konkursikutsed ja nendega seotud tegevused teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Euroopa Horisont (2021–2027) raames | 35 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 467/06 | Teade Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite importi käsitleva dumpinguvastase uurimise taasalustamise kohta | 36 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 467/05

Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC) 2023. aasta tööprogrammi kohased konkursikutsed ja nendega seotud tegevused teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Euroopa Horisont (2021–2027) raames

35

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 467/06

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite importi käsitleva dumpinguvastase uurimise taasalustamise kohta

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 8.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 467/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 467/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10894 – BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 467/01)

19. septembril 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10894 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10894 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 8.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 467/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 467/2

---

KOMISJONI TEATIS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (ametliku kontrolli määrus)

rakendamise kohta

(2022/C 467/02)

Käesoleva komisjoni teatise eesmärk on abistada liikmesriikide ametiasutusi määruse (EL) 2017/625 kohaldamisel. Liidu õigusaktide siduva tõlgendamise pädevus on ainult Euroopa Liidu Kohtul.

Sisukord

| LÜHENDID | 4 |
| --- | --- |

| SISSEJUHATUS | 4 |
| --- | --- |

| 1. | I JAOTIS „REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA JA MÕISTED“ | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud (ametliku kontrolli määruse artikkel 2) | 5 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 2. | II JAOTIS „AMETLIK KONTROLL JA MUUD AMETLIKUD TOIMINGUD LIIKMESRIIKIDES“ | 13 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | III PEATÜKK „Pädevate asutuste teatavate ülesannete delegeerimine“ (ametliku kontrolli määruse artiklid 28–33) | 13 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Teatavate ametliku kontrolliga seotud ülesannete delegeerimise tingimused | 13 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.2. | IV PEATÜKK „Proovide võtmine, analüüsid, uuringud ja diagnoosimine“ (ametliku kontrolli määruse artiklid 34–42) | 14 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Proovide võtmise, analüüsi-, uuringu- ja diagnoosimeetodid (ametliku kontrolli määruse artikkel 34) | 14 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Teine eksperdiarvamus (ametliku kontrolli määruse artikkel 35) | 18 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Ametlikud laborid (ametliku kontrolli määruse artiklid 37–42) | 21 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 2.3. | VI PEATÜKK „Ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute rahastamine“ (ametliku kontrolli määruse artiklid 78–85) | 24 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Rahastamine – üldnormid | 24 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Kohustuslikud lõivud ja tasud | 25 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Muud lõivud või tasud (mittekohustuslikud) | 25 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Kulude suurus ja kohustuslike lõivude või tasude arvutamise meetodid | 25 |
| --- | --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Läbipaistvus | 27 |
| --- | --- | --- |

2.3.5.

| 3. | III JAOTIS „REFERENTLABORID JA -KESKUSED“ | 28 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Määramine ja tegevuse ulatus | 28 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | ELi referentlaborid ja ELi referentkeskused (ametliku kontrolli määruse artiklid 92–99) | 28 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Riiklikud referentlaborid (ametliku kontrolli määruse artiklid 100–101) | 29 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Akrediteerimine | 29 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | ELi referentlaborid (ametliku kontrolli määruse artikkel 93) ja riiklikud referentlaborid (ametliku kontrolli määruse artikkel 100) | 29 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | ELi referentkeskused (ametliku kontrolli määruse artiklid 95–98) | 30 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Avaldamis- ja teavitamiskohustused | 30 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Riiklike referentlaborite loetelu | 30 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | ELi referentlaborite ja ELi referentkeskuste loetelud | 30 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Andmekaitse | 31 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.4. | Aruandlus ja komisjoni kontrollid | 31 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | ELi referentlaborid ja ELi referentkeskused | 31 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Riiklikud referentlaborid | 31 |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

LÜHENDID

| HACCP | Ohuanalüüs ja kriitilised kontrollpunktid (Hazard analysis and critical control points) |
| --- | --- |
| AK | Ametlik(ud) kontroll(id) |
| OIE | Maailma Loomatervise Organisatsioon (Office international des epizooties) |
| MAT | Muu ametlik toiming |
| TRACES-NT | TRACES New Technology
  Määruse (EL) 2017/625 artikli 133 lõikes 4 osutatud elektrooniline süsteem andmete, teabe ja dokumentide vahetamiseks |

HACCP

Ohuanalüüs ja kriitilised kontrollpunktid (Hazard analysis and critical control points)

AK

Ametlik(ud) kontroll(id)

OIE

Maailma Loomatervise Organisatsioon (Office international des epizooties)

MAT

Muu ametlik toiming

TRACES-NT

TRACES New Technology

Määruse (EL) 2017/625 artikli 133 lõikes 4 osutatud elektrooniline süsteem andmete, teabe ja dokumentide vahetamiseks

SISSEJUHATUS

Toidutarneahelat käsitlevate õigusaktide eesmärk on vältida riske ja edendada teatavaid loomakasvatuse ja kaupade tootmisega seotud kvaliteediaspekte nii Euroopa Liitu sisenevate kui ka juba turul olevate kaupade puhul. Liikmesriikide ülesanne on kehtestada kontrollisüsteemid, millega kontrollitakse, kuidas ettevõtjad täidavad toidutarneahelat käsitlevates õigusaktides sätestatud nõudeid.

Määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste eeskirjade kohaldamise tagamiseks (edaspidi „ametliku kontrolli määrus“), kujutab endast ühtlustatud raamistikku selliste ametlike kontrollide ja toimingute tegemiseks kogu toidutarneahelas.

Alates ametliku kontrolli määruse kohaldamise alguskuupäevast on liikmesriigid korduvalt palunud komisjonil anda selgitusi ja nõuandeid ametliku kontrolli määruse teatavate sätete ning ametliku kontrolli määruse alusel vastu võetud rakendusaktide või delegeeritud õigusaktide sätete praktilise kohaldamise kohta. Käesoleva komisjoni teatise eesmärk on koguda kokku selgitused ja parimad tavad seoses sätetega, mille kohta on kõige enam küsimusi esitatud, et aidata kaasa nende sätete ühetaolisele mõistmisele ja kohaldamisele liikmesriikide pädevate asutuste ja sidusrühmade poolt. Käesolev teatis ei piira Euroopa Liidu Kohtule kuuluvat liidu õiguse siduva tõlgendamise ainupädevust.

1.   I JAOTIS – „REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA JA MÕISTED“

1.1.   Ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud (ametliku kontrolli määruse artikkel 2)

Ametliku kontrolli määruse artiklis 2 esitatud määratlustes eristatakse ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida teevad ametliku kontrolli määruse artikli 4 kohaselt määratud pädevad asutused:

| Ametliku kontrolli määruse artikkel 2

  Ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud



  1.   Käesolevas määruses tähendab „ametlik kontroll“ toiminguid, mida teevad pädevad asutused või volitatud isikud või füüsilised isikud, kellele on kooskõlas käesoleva määrusega delegeeritud teatavad ametliku kontrolli ülesanded, et kontrollida:








  (a) | kas ettevõtjad täidavad käesolevat määrust ja artikli 1 lõikes 2 osutatud norme ning |
| --- | --- |

Ametliku kontrolli määruse artikkel 2

Ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud

1.   Käesolevas määruses tähendab „ametlik kontroll“ toiminguid, mida teevad pädevad asutused või volitatud isikud või füüsilised isikud, kellele on kooskõlas käesoleva määrusega delegeeritud teatavad ametliku kontrolli ülesanded, et kontrollida:

(a)

kas ettevõtjad täidavad käesolevat määrust ja artikli 1 lõikes 2 osutatud norme ning

| (b) | kas loomad ja kaubad vastavad artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele, kaasa arvatud seoses ametliku sertifikaadi või kinnituse väljaandmisega. |
| --- | --- |

(b)

kas loomad ja kaubad vastavad artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele, kaasa arvatud seoses ametliku sertifikaadi või kinnituse väljaandmisega.

2.   Käesolevas määruses tähendavad „muud ametlikud toimingud“ ametlikust kontrollist erinevaid toiminguid, mida teevad pädevad asutused või volitatud isikud või füüsilised isikud, kellele on kooskõlas käesoleva määrusega ja artikli 1 lõikes 2 osutatud normidega delegeeritud teatavad muud ametlikud toimingud, sealhulgas toiminguid, mille eesmärk on kontrollida loomataudide ja taimekahjustajate esinemist, ennetada ja piirata loomataudide ja taimekahjustajate levimist või likvideerida loomataudid ja taimekahjustajad, anda lube ja heakskiite ning väljastada ametlikke sertifikaate ja ametlikke kinnitusi.

Täiendavad selgitused muude ametlike toimingute kohta on esitatud ametliku kontrolli määruse põhjenduses 25:

| Ametliku kontrolli määruse põhjendus 25

  Liidu toidutarneahela õigusaktidega on liikmesriikide pädevatele asutustele antud lisaks eriülesanded, mille eesmärk on kaitsta looma- ja taimetervist ning loomade heaolu ning GMOde ja taimekaitsevahendite puhul keskkonda. Kõnealuste ülesannete täitmine on üldsuse huvides ja liikmesriikide pädevad asutused peavad neid täitma selleks, et kõrvaldada, ohjeldada või vähendada ohte, mis võivad mõjutada inimeste, loomade või taimede tervist, loomade heaolu või keskkonda. Neid muid ametlikke ülesandeid, mille hulka kuuluvad loa või heakskiidu andmine, epidemioloogiline jälgimine ja seire, taudide või kahjustajate likvideerimine ja nende leviku tõkestamine ning ametlike sertifikaatide või kinnituste väljaandmine, reguleeritakse samade valdkondlike normidega, mille täitmine tagatakse ametliku kontrolli kaudu ja seetõttu käesoleva määrusega. |
| --- |

Ametliku kontrolli määruse põhjendus 25

Liidu toidutarneahela õigusaktidega on liikmesriikide pädevatele asutustele antud lisaks eriülesanded, mille eesmärk on kaitsta looma- ja taimetervist ning loomade heaolu ning GMOde ja taimekaitsevahendite puhul keskkonda. Kõnealuste ülesannete täitmine on üldsuse huvides ja liikmesriikide pädevad asutused peavad neid täitma selleks, et kõrvaldada, ohjeldada või vähendada ohte, mis võivad mõjutada inimeste, loomade või taimede tervist, loomade heaolu või keskkonda. Neid muid ametlikke ülesandeid, mille hulka kuuluvad loa või heakskiidu andmine, epidemioloogiline jälgimine ja seire, taudide või kahjustajate likvideerimine ja nende leviku tõkestamine ning ametlike sertifikaatide või kinnituste väljaandmine, reguleeritakse samade valdkondlike normidega, mille täitmine tagatakse ametliku kontrolli kaudu ja seetõttu käesoleva määrusega.

See eristamine on oluline, sest kohaldatavad normid ja tingimused sõltuvad sellest, kas tegemist on ametliku kontrolliga või muu ametliku toiminguga. Nimelt on ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 5 täpsustatud, milliseid määruse sätteid kohaldatakse ka muude ametlike toimingute suhtes, ning sellest tulenevalt, milliseid sätteid kohaldatakse üksnes ametliku kontrolli suhtes. Näiteks kui ettevõtjal on tema loomade või kaupade suhtes ametliku kontrolli raames kohaldatavate proovide võtmiste, analüüside, uuringute või diagnoosimiste korral õigus saada teine eksperdiarvamus (ametliku kontrolli määruse artikkel 35), ei ole tal seda õigust loomade või kaupade suhtes muude ametlike toimingute raames kohaldatavate proovide võtmiste, analüüside, uuringute või diagnoosimiste korral. Ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute eristamine on asjakohane ka ametliku kontrolli määruse artikli 79 kohaste kohustuslike lõivude ja tasude arvutamisel, sest seda sätet kohaldatakse üksnes ametliku kontrolli, mitte muude ametlike toimingute suhtes (vt ka VI PEATÜKK „Ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute rahastamine“ (ametliku kontrolli määruse artiklid 78–85 allpool)).

Ametliku kontrolli määruse artikli 2 kohaselt teeb nii ametlikku kontrolli kui ka muid ametlikke toiminguid pädev asutus, volitatud isik (1) või füüsiline isik, kellele on ametliku kontrolli määruse kohaselt delegeeritud teatavad ametliku kontrolli ülesanded või muud ametlikud toimingud. Ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et ametlikku kontrolli tehakse selleks, et kontrollida, kas ettevõtjad täidavad ametliku kontrolli määrust ja/või ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud norme või kas loomad või kaubad (2) vastavad ametliku kontrolli määrusele ja/või ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele. Sellest tuleneb, et toiming peab vastama kõigile kolmele järgmisele tunnusele, et seda saaks käsitada ametliku kontrollina ametliku kontrolli määruse tähenduses.

1

2

Selle eesmärk on

| (i) | kontrollida, kas |
| --- | --- |

(i)

kontrollida, kas

| (ii) | ettevõtjate tegevus vastab või kas loomad või kaubad vastavad |
| --- | --- |

(ii)

ettevõtjate tegevus vastab või kas loomad või kaubad vastavad

| (iii) | ametliku kontrolli määrusele ja/või ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele. |
| --- | --- |

(iii)

ametliku kontrolli määrusele ja/või ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele.

Näiteks mis puudutab alapunkti i, siis ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine ametliku sertifikaadi või ametliku kinnituse väljastamiseks on ametlik kontroll, kuid sertifikaadi väljastamine ise (eelnenud ametliku kontrolli alusel) ei teeni vastavuse kontrollimise eesmärki ja on seega muu ametlik toiming.

Mis puudutab alapunkti ii, siis näiteks selle kontrollimist, kas pädev asutus täidab ametliku kontrolli määruse norme, ei käsitata ametliku kontrollina, sest pädev asutus ametliku kontrolli määruse artikli 3 punkti 3 tähenduses ei ole ettevõtja määruse artikli 3 punkti 29 tähenduses. Samamoodi käsitatakse muude ametlike toimingutena selle kontrollimist, kas ametlikud laborid või volitatud isikud täidavad ametliku kontrolli määruses sätestatud kohustusi. Samas ei ole välistatud, et ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidega on kehtestatud kohustused, mida need üksused peavad täitma, ning sellisel juhul võivad need üksused olla käsitatavad ettevõtjana ning nimetatud normide täitmise kontrollimine võiks seega olla käsitatav ametliku kontrollina.

Mis puudutab alapunkti iii, siis muude normide kui ametliku kontrolli määruse ja ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud toidutarneahela õigusaktidele vastavuse kontrollimist ei peeta ei ametlikuks kontrolliks ega muuks ametlikuks toiminguks ametliku kontrolli määruse artikli 2 tähenduses.

Üldiselt tuleks kõiki toimingu lõpuleviimiseks vajalikke samme pidada selle toimingu osaks. See hõlmab dokumenteerimist, näiteks ametliku kontrolli aruannete koostamist või toimingu tulemuste jäädvustamist elektroonilistes süsteemides (nt ühtse sisseveodokumendi vormistamine ja allkirjastamine). Seevastu näiteks ametliku sertifikaadi väljastamine on eraldiseisev toiming, mille tulemusel koostatakse õigusliku tagajärjega dokument, mis põhineb lõpule viidud ja dokumenteeritud ametliku kontrolli tulemustel, kuid mis ise ei ole ametliku kontrolli osa. Vastavalt liikmesriikide poolt ametliku kontrolli määruse koostamise käigus ja nõukogus toimunud aruteludel avaldatud seisukohtadele on muud ametlikud toimingud veel näiteks järgmised:

| — | registreeritud/heakskiidetud ettevõtjate nimekirjade haldamine; |
| --- | --- |

—

registreeritud/heakskiidetud ettevõtjate nimekirjade haldamine;

| — | ettevõtjatele toidutarneahelat käsitlevate liidu õigusaktide ja nende rakendamise kohta suuniste/nõuannete andmine; |
| --- | --- |

—

ettevõtjatele toidutarneahelat käsitlevate liidu õigusaktide ja nende rakendamise kohta suuniste/nõuannete andmine;

| — | taimekahjustajate esinemise uuringud; |
| --- | --- |

—

taimekahjustajate esinemise uuringud;

| — | seire loomataudide avastamiseks; |
| --- | --- |

—

seire loomataudide avastamiseks;

| — | toidust põhjustatud haiguspuhangute epidemioloogilised uuringud; |
| --- | --- |

—

toidust põhjustatud haiguspuhangute epidemioloogilised uuringud;

| — | loomataudidest või taimekahjustajatest teavitamine; |
| --- | --- |

—

loomataudidest või taimekahjustajatest teavitamine;

| — | loomataudide või taimekahjustajate likvideerimine ja nende leviku tõkestamine. |
| --- | --- |

—

loomataudide või taimekahjustajate likvideerimine ja nende leviku tõkestamine.

Kui tuvastatud rikkumine annab alust kahtlustada nõuete edasist rikkumist (ametliku kontrolli määruse artikli 137 lõige 2) või tingib vajaduse korraldada uurimine, et teha kindlaks rikkumise ulatus või põhjus või ettevõtja vastutus (ametliku kontrolli määruse artikli 138 lõike 1 punkt a), on selliste toimingute eesmärk kontrollida nõuete täitmist ja seetõttu tuleks neid käsitada ametliku kontrollina.

Mõned toimingud võivad olenevalt nende eesmärgist olla kas ametlikud kontrollid või muud ametlikud toimingud. Näiteks taudi esinemise kontrollimine tauditõrjeprogrammi raames on ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõike 2 kohaselt käsitatav muu ametliku toiminguna, ent sama taudi esinemise kontrollimine võib olla ka ametlik kontroll, kui seda tehakse ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normide täitmise kontrollimiseks. Eelkõige kasutatakse mõningaid ametliku kontrolli määruse artiklis 14 nimetatud ametliku kontrolli meetodeid ja võtteid (nt dokumentide ja jälgitavusandmete uurimine, vestlused, proovide võtmine, analüüsimine, diagnoosimine ja uuringute tegemine jne) ka seire ja epidemioloogiliste uuringute käigus. Nende toimingute puhul võib vajaduse korral kahte konteksti eristada eespool kirjeldatud tunnuste alusel.

Tabel 1 sisaldab mõningaid praktilisi näiteid ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute kohta.

Tabel 1

Tabel 1

Näited ametliku kontrolli (AK) ja muude ametlike toimingute (MAT) kohta

Näited ametliku kontrolli (AK) ja muude ametlike toimingute (MAT) kohta

| | Tegevus | AK | MAT | Märkus/põhjendused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Liitu sisenevate saadetiste kohta eelnevalt edastatud teadete loetelu kontrollimine piirikontrolli kavandamiseks | | MAT | Ettevalmistused, mida tehakse enne ametliku kontrolli tegemist |
| 2 | Tõrjeprogrammi kehtestamine | | MAT | Loomataudide või taimekahjustajate likvideerimine ja nende leviku tõkestamine (vt ametliku kontrolli määruse põhjendus 25) |
| 3 | Ettevõtjate tehtud seire tulemuste kasutamine | | MAT | Andmete analüüs, mis annab teavet ametliku kontrolli ettevalmistamiseks / toetab ametliku kontrolli ettevalmistamist ega kujuta endast iseenesest nõuetele vastavuse kontrollimist |
| 4 | Ametliku kontrolli tegemiseks kirjaliku menetluse väljatöötamine | | MAT | Ametlikule kontrollile eelnev ettevalmistamine/abi |
| 5 | Transiidisaadetiste andmete kontrollimine | AK | | (Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2124 (3) artikli 19 punktile e) vastavuse kontrollimine |
| 6 | Liitu sisenevatest saadetistest proovide võtmine, tuginedes süsteemile TRACES-NT | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine |
| 7 | Liitu sisenevate loomade ja kaupade kontrollimine | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine |
| 8 | Selle kontrollimine, kas ettevõtja on ühtse sisseveodokumendi õigesti täitnud | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine |
| 9 | Piiripunktis saadetisest proovide võtmine ja analüüsimine | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine |
| 10 | Piiriülese kaubanduse korral sihtkohas saadetisest proovide võtmine ja analüüsimine | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine |
| 11. | Ettevõtjapoolse liikumispiirangute järgimise kontrollimine | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine |
| 12. | Liidu õigusnormide kohaselt karantiinilaos asuvast saadetisest proovide võtmine ja nende analüüsimine | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine |
| 13. | Esilekerkiva taudi suhtes kontrollimiseks proovide võtmine ja analüüsimine | | MAT | Epidemioloogiline seire; vt ametliku kontrolli määruse põhjendus 25 |
| 14. | Metsloomadelt proovide võtmine loetellu kantud taudi suhtes kontrollimiseks | | MAT | Seireprogramm taudi esinemise kontrollimiseks; vt ametliku kontrolli määruse põhjendus 25 |
| 15. | Loetellu kantud taudi tõrje programmis ette nähtud erinõuete ettevõtjapoolse täitmise kontrollimine | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine |
| 16 | Abi, mida pädevad asutused või volitatud isikud või sellised füüsilised isikud, kellele on kooskõlas ametliku kontrolli määrusega ja ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidega delegeeritud teatavate muude ametlike toimingute tegemine, osutavad ettevõtjatele loetellu kantud taudide leviku tõkestamiseks võetavate bioturvameetmete korral | | MAT | Tegemist on abistamisega, mitte ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normide täitmise kontrollimisega |
| 17 | Tootmisandmete kontrollimine, et veenduda, kas ettevõtja teatab ebatavalisest suremusest, kindlaksmääramata põhjusel oluliselt vähenenud toodangumahust või teatavate loetellu kantud taudide kahtlusest jne, nagu on liidu õigusnormide kohaselt nõutud | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine |
| 18 | Proovide võtmine ja analüüsimine, et säilitada liikmesriigi, tsooni või ettevõtte staatus loetellu kantud taudist/taimekahjustajast vaba liikmesriigi, tsooni või ettevõttena | | MAT | Seireprogramm taudi esinemise kontrollimiseks |
| 19 | Riskipõhiste uuringute tegemine taimekahjustajate esinemise kontrollimiseks | | MAT | Vt ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõige 2 ja põhjendus 25 |
| 20 | Mahepõllumajanduslike toidu- ja söödatoodete nõuetelevastavuse hindamine enne nende turule laskmist | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine |
| 21. | Jääkide piirnormidele vastavuse kontrollimine | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine |
| 22. | Epidemioloogiline uuring taudi leviku ulatuse kindlakstegemiseks | | MAT | Vt ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõige 2 ja põhjendus 25 |
| 23. | Korrapärased või riskipõhised kontrollid heakskiidetud ettevõttes, et veenduda heakskiiduga kaasnevate nõuete jätkuvas täitmises | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine |
| 24. | Toimingud (nt inspekteerimine, dokumentide kontroll jne) seoses ettevõttega, millele taotleti heakskiitu vastavalt liidu õigusnormidele (nt kogumiskeskus, vesiviljelusettevõte, loomse paljundusmaterjali ettevõte) | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine |
| 25. | Tapamajade/lihalõikusettevõtete auditeerimine HACCP põhimõtetel põhinevate heade hügieenitavade ja -protseduuride suhtes | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normide täitmise kontrollimine |
| 26 | Selle kontrollimine (sealhulgas proovide võtmine ja analüüsimine), kas eraveterinaararst uurib nõuetekohaselt ebatavalist suremust või märkimisväärselt vähenenud toodangumahtu kooskõlas määruse (EL) 2016/429 (4) artikli 18 lõike 1 punktiga c | AK | | Selle kontrollimine, kas ettevõtjad ja eraveterinaararstid täidavad ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud norme |
| 27 | Selle kontrollimine, kas liitu sisse toodavad loomad ja kaubad vastavad ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine |
| 28 | Otsuse tegemine ja ühtse sisseveodokumendi allkirjastamine | AK | | Osa ametliku kontrolli lõpuleviimisest |
| 29 | Liitu sisse toodavate loomade ja kaupade kontrolli tulemuste sisestamine süsteemi TRACES-NT | AK | | Osa ametliku kontrolli lõpuleviimisest |
| 30 | Loomade liitu sissetoomise lubade, sealhulgas liidu tasandil täielikult ühtlustamata sissetoomist käsitlevate õigusnormide alusel antavate lubade väljastamine | | MAT | Ametliku kontrolli tulemustel põhinev toiming (samalaadne ametliku sertifikaadi või kinnituse väljastamisega) (ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõige 2). Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatakse nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil kehtestatud normidele. |
| 31. | Proovide võtmine ja analüüsimine, et kontrollida looma/saadetise nõuetelevastavust seoses sertifitseerimisega piiriüleseks kaubanduseks | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine |
| 32. | Pädevate asutuste või volitatud isikute poolt taimepartiide või taimsete saaduste partiide kontrollimine liidu karantiinsete taimekahjustajate või reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate esinemise suhtes fütosanitaarsertifikaadi väljastamise eesmärgil | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõike 2 punktis g osutatud normidele vastavuse kontrollimine |
| 33. | Pädevate asutuste või volitatud isikute poolt taimepartiide või taimsete saaduste partiide kontrollimine liidu karantiinsete taimekahjustajate või reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate esinemise suhtes taimepassi väljastamise eesmärgil | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõike 2 punktis g osutatud normidele vastavuse kontrollimine |
| 34. | Pädevate asutuste või volitatud isikute poolt taimepartiide või taimsete saaduste partiide kontrollimine liidu karantiinsete taimekahjustajate või reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate esinemise suhtes | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine |
| 35. | Fütosanitaarsertifikaadi või taimepassi väljastamine | | MAT | Ametliku kontrolli tulemustel põhinev toiming |
| 36 | Uuringutoimingud taimekahjustajate esinemise kindlakstegemiseks | | MAT | Toimingud, mille otsene eesmärk ei ole kontrollida vastavust ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele |
| 37 | Proovide võtmine ja analüüsimine liidu karantiinsete taimekahjustajate esinemise uuringute raames | | MAT | Epidemioloogiline seire; vt ametliku kontrolli määruse põhjendus 25 |
| 38 | Ettekirjutus kõrvaldada pärast taudipuhangu ilmnemist loomsed kõrvalsaadused, et piirata loomataudi levikut | | MAT | Loomataudide leviku tõkestamine (vt ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõige 2) |
| 39 | Liikumispiirangute kehtestamine tauditõrjeprogrammi osana või teatava määratud staatuse tõttu (nakatunud, taudist vaba jne) | | MAT | Loomataudide likvideerimine (vt ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõige 2) |
| 40 | Epideemia puhkemise tõttu liikumispiirangute kehtestamine | | MAT | Loomataudide leviku tõkestamine (vt ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõige 2) |
| 41. | Loomade tapmine tauditõrjeprogrammi raames | | MAT | Loomataudide likvideerimine (vt ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõige 2) |
| 42. | Loetellu kantud taudi esinemisest teatamine (ADNSi kaudu, OIEle, kaubanduspartneritest riikidele jne) | | MAT | Ametlikule kontrollile (või muule ametlikule toimingule) järgnev toiming |
| 43. | Üldsuse teavitamine teatavatest riskidest (nt epideemiline taud, selle olemus, võetud meetmed jne) | | MAT | Tegemist on teavitamisega, mitte nõuetele vastavuse kontrollimisega |
| 44. | Ettevõttele tunnustuse andmine | | MAT | Nõuete täitmise kontrollimisele järgnev toiming (ametliku kontrolli määruse artikkel 148); vt põhjendus 25 |
| 45. | Kontroll ELi ettevõttes, et veenduda ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normides sätestatud ekspordinõuete täitmises | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normide täitmise kontrollimine |
| 46 | Uurimistoimingud nõuete rikkumise ulatuse kindlakstegemiseks | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 138 lõige 1; ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normide täitmise kontrollimine |
| 47 | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normide täitmise kontrollimine ametliku sertifikaadi või ametliku kinnituse väljastamise eesmärgil | AK | | Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normide täitmise kontrollimine (vt ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõike 1 punkt b) |
| 48 | Ametliku sertifikaadi või ametliku kinnituse väljastamine ametliku kontrolli tulemuste põhjal | | MAT | Lõpule viidud ametlikul kontrollil põhinev toiming (vt ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõige 2) |
| 49 | Inspekteerimis-, auditi- või laboriaruande koostamine (ametliku kontrolli tulemus) | AK | | Ametliku kontrolli lahutamatu osa |
| 50 | Toidus või söödas sisalduvate saasteainete (5) seire, mida tehakse eesmärgiga kontrollida vastavust liidu või siseriiklike õigusnormidega kehtestatud regulatiivsetele piirnormidele või kontrollida, kas ettevõtja järgib liidu või siseriiklike õigusnormidega kehtestatud leevendusmeetmeid | AK | | Tegevus, mille eesmärk on kontrollida vastavust ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele |
| 51. | Selliste saasteainete seire toidus või söödas,1 mille puhul ei ole kehtestatud regulatiivseid piirnorme ja mida tehakse eesmärgiga kontrollida saasteainete esinemist toidus või söödas või koguda andmeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (6) artiklile 33 | | MAT | Otseselt suunamata seiretoimingud, mille eesmärk ei ole kontrollida vastavust ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele |

Tegevus

AK

MAT

Märkus/põhjendused

1

Liitu sisenevate saadetiste kohta eelnevalt edastatud teadete loetelu kontrollimine piirikontrolli kavandamiseks

MAT

MAT

Ettevalmistused, mida tehakse enne ametliku kontrolli tegemist

2

Tõrjeprogrammi kehtestamine

MAT

MAT

Loomataudide või taimekahjustajate likvideerimine ja nende leviku tõkestamine (vt ametliku kontrolli määruse põhjendus 25)

3

Ettevõtjate tehtud seire tulemuste kasutamine

MAT

MAT

Andmete analüüs, mis annab teavet ametliku kontrolli ettevalmistamiseks / toetab ametliku kontrolli ettevalmistamist ega kujuta endast iseenesest nõuetele vastavuse kontrollimist

4

Ametliku kontrolli tegemiseks kirjaliku menetluse väljatöötamine

MAT

MAT

Ametlikule kontrollile eelnev ettevalmistamine/abi

5

Transiidisaadetiste andmete kontrollimine

AK

AK

(Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2124 (3) artikli 19 punktile e) vastavuse kontrollimine

3

6

Liitu sisenevatest saadetistest proovide võtmine, tuginedes süsteemile TRACES-NT

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine

7

Liitu sisenevate loomade ja kaupade kontrollimine

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine

8

Selle kontrollimine, kas ettevõtja on ühtse sisseveodokumendi õigesti täitnud

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine

9

Piiripunktis saadetisest proovide võtmine ja analüüsimine

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine

10

Piiriülese kaubanduse korral sihtkohas saadetisest proovide võtmine ja analüüsimine

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine

11.

Ettevõtjapoolse liikumispiirangute järgimise kontrollimine

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine

12.

Liidu õigusnormide kohaselt karantiinilaos asuvast saadetisest proovide võtmine ja nende analüüsimine

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine

13.

Esilekerkiva taudi suhtes kontrollimiseks proovide võtmine ja analüüsimine

MAT

MAT

Epidemioloogiline seire; vt ametliku kontrolli määruse põhjendus 25

14.

Metsloomadelt proovide võtmine loetellu kantud taudi suhtes kontrollimiseks

MAT

MAT

Seireprogramm taudi esinemise kontrollimiseks; vt ametliku kontrolli määruse põhjendus 25

15.

Loetellu kantud taudi tõrje programmis ette nähtud erinõuete ettevõtjapoolse täitmise kontrollimine

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine

16

Abi, mida pädevad asutused või volitatud isikud või sellised füüsilised isikud, kellele on kooskõlas ametliku kontrolli määrusega ja ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidega delegeeritud teatavate muude ametlike toimingute tegemine, osutavad ettevõtjatele loetellu kantud taudide leviku tõkestamiseks võetavate bioturvameetmete korral

MAT

MAT

Tegemist on abistamisega, mitte ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normide täitmise kontrollimisega

17

Tootmisandmete kontrollimine, et veenduda, kas ettevõtja teatab ebatavalisest suremusest, kindlaksmääramata põhjusel oluliselt vähenenud toodangumahust või teatavate loetellu kantud taudide kahtlusest jne, nagu on liidu õigusnormide kohaselt nõutud

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine

18

Proovide võtmine ja analüüsimine, et säilitada liikmesriigi, tsooni või ettevõtte staatus loetellu kantud taudist/taimekahjustajast vaba liikmesriigi, tsooni või ettevõttena

MAT

MAT

Seireprogramm taudi esinemise kontrollimiseks

19

Riskipõhiste uuringute tegemine taimekahjustajate esinemise kontrollimiseks

MAT

MAT

Vt ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõige 2 ja põhjendus 25

20

Mahepõllumajanduslike toidu- ja söödatoodete nõuetelevastavuse hindamine enne nende turule laskmist

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine

21.

Jääkide piirnormidele vastavuse kontrollimine

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine

22.

Epidemioloogiline uuring taudi leviku ulatuse kindlakstegemiseks

MAT

MAT

Vt ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõige 2 ja põhjendus 25

23.

Korrapärased või riskipõhised kontrollid heakskiidetud ettevõttes, et veenduda heakskiiduga kaasnevate nõuete jätkuvas täitmises

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine

24.

Toimingud (nt inspekteerimine, dokumentide kontroll jne) seoses ettevõttega, millele taotleti heakskiitu vastavalt liidu õigusnormidele (nt kogumiskeskus, vesiviljelusettevõte, loomse paljundusmaterjali ettevõte)

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine

25.

Tapamajade/lihalõikusettevõtete auditeerimine HACCP põhimõtetel põhinevate heade hügieenitavade ja -protseduuride suhtes

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normide täitmise kontrollimine

26

Selle kontrollimine (sealhulgas proovide võtmine ja analüüsimine), kas eraveterinaararst uurib nõuetekohaselt ebatavalist suremust või märkimisväärselt vähenenud toodangumahtu kooskõlas määruse (EL) 2016/429 (4) artikli 18 lõike 1 punktiga c

4

AK

AK

Selle kontrollimine, kas ettevõtjad ja eraveterinaararstid täidavad ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud norme

27

Selle kontrollimine, kas liitu sisse toodavad loomad ja kaubad vastavad ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine

28

Otsuse tegemine ja ühtse sisseveodokumendi allkirjastamine

AK

AK

Osa ametliku kontrolli lõpuleviimisest

29

Liitu sisse toodavate loomade ja kaupade kontrolli tulemuste sisestamine süsteemi TRACES-NT

AK

AK

Osa ametliku kontrolli lõpuleviimisest

30

Loomade liitu sissetoomise lubade, sealhulgas liidu tasandil täielikult ühtlustamata sissetoomist käsitlevate õigusnormide alusel antavate lubade väljastamine

MAT

MAT

Ametliku kontrolli tulemustel põhinev toiming (samalaadne ametliku sertifikaadi või kinnituse väljastamisega) (ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõige 2). Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatakse nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil kehtestatud normidele.

31.

Proovide võtmine ja analüüsimine, et kontrollida looma/saadetise nõuetelevastavust seoses sertifitseerimisega piiriüleseks kaubanduseks

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine

32.

Pädevate asutuste või volitatud isikute poolt taimepartiide või taimsete saaduste partiide kontrollimine liidu karantiinsete taimekahjustajate või reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate esinemise suhtes fütosanitaarsertifikaadi väljastamise eesmärgil

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõike 2 punktis g osutatud normidele vastavuse kontrollimine

33.

Pädevate asutuste või volitatud isikute poolt taimepartiide või taimsete saaduste partiide kontrollimine liidu karantiinsete taimekahjustajate või reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate esinemise suhtes taimepassi väljastamise eesmärgil

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõike 2 punktis g osutatud normidele vastavuse kontrollimine

34.

Pädevate asutuste või volitatud isikute poolt taimepartiide või taimsete saaduste partiide kontrollimine liidu karantiinsete taimekahjustajate või reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate esinemise suhtes

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele vastavuse kontrollimine

35.

Fütosanitaarsertifikaadi või taimepassi väljastamine

MAT

MAT

Ametliku kontrolli tulemustel põhinev toiming

36

Uuringutoimingud taimekahjustajate esinemise kindlakstegemiseks

MAT

MAT

Toimingud, mille otsene eesmärk ei ole kontrollida vastavust ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele

37

Proovide võtmine ja analüüsimine liidu karantiinsete taimekahjustajate esinemise uuringute raames

MAT

MAT

Epidemioloogiline seire; vt ametliku kontrolli määruse põhjendus 25

38

Ettekirjutus kõrvaldada pärast taudipuhangu ilmnemist loomsed kõrvalsaadused, et piirata loomataudi levikut

MAT

MAT

Loomataudide leviku tõkestamine (vt ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõige 2)

39

Liikumispiirangute kehtestamine tauditõrjeprogrammi osana või teatava määratud staatuse tõttu (nakatunud, taudist vaba jne)

MAT

MAT

Loomataudide likvideerimine (vt ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõige 2)

40

Epideemia puhkemise tõttu liikumispiirangute kehtestamine

MAT

MAT

Loomataudide leviku tõkestamine (vt ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõige 2)

41.

Loomade tapmine tauditõrjeprogrammi raames

MAT

MAT

Loomataudide likvideerimine (vt ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõige 2)

42.

Loetellu kantud taudi esinemisest teatamine (ADNSi kaudu, OIEle, kaubanduspartneritest riikidele jne)

MAT

MAT

Ametlikule kontrollile (või muule ametlikule toimingule) järgnev toiming

43.

Üldsuse teavitamine teatavatest riskidest (nt epideemiline taud, selle olemus, võetud meetmed jne)

MAT

MAT

Tegemist on teavitamisega, mitte nõuetele vastavuse kontrollimisega

44.

Ettevõttele tunnustuse andmine

MAT

MAT

Nõuete täitmise kontrollimisele järgnev toiming (ametliku kontrolli määruse artikkel 148); vt põhjendus 25

45.

Kontroll ELi ettevõttes, et veenduda ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normides sätestatud ekspordinõuete täitmises

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normide täitmise kontrollimine

46

Uurimistoimingud nõuete rikkumise ulatuse kindlakstegemiseks

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 138 lõige 1; ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normide täitmise kontrollimine

47

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normide täitmise kontrollimine ametliku sertifikaadi või ametliku kinnituse väljastamise eesmärgil

AK

AK

Ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normide täitmise kontrollimine (vt ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõike 1 punkt b)

48

Ametliku sertifikaadi või ametliku kinnituse väljastamine ametliku kontrolli tulemuste põhjal

MAT

MAT

Lõpule viidud ametlikul kontrollil põhinev toiming (vt ametliku kontrolli määruse artikli 2 lõige 2)

49

Inspekteerimis-, auditi- või laboriaruande koostamine (ametliku kontrolli tulemus)

AK

AK

Ametliku kontrolli lahutamatu osa

50

Toidus või söödas sisalduvate saasteainete (5) seire, mida tehakse eesmärgiga kontrollida vastavust liidu või siseriiklike õigusnormidega kehtestatud regulatiivsetele piirnormidele või kontrollida, kas ettevõtja järgib liidu või siseriiklike õigusnormidega kehtestatud leevendusmeetmeid

5

AK

AK

Tegevus, mille eesmärk on kontrollida vastavust ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele

51.

Selliste saasteainete seire toidus või söödas,1 mille puhul ei ole kehtestatud regulatiivseid piirnorme ja mida tehakse eesmärgiga kontrollida saasteainete esinemist toidus või söödas või koguda andmeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (6) artiklile 33

1

6

MAT

MAT

Otseselt suunamata seiretoimingud, mille eesmärk ei ole kontrollida vastavust ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele

2.   II JAOTIS – „AMETLIK KONTROLL JA MUUD AMETLIKUD TOIMINGUD LIIKMESRIIKIDES“

2.1.   III PEATÜKK – „Pädevate asutuste teatavate ülesannete delegeerimine“ (ametliku kontrolli määruse artiklid 28–33)

III PEATÜKK – „Pädevate asutuste teatavate ülesannete delegeerimine“ (ametliku kontrolli määruse artiklid 28–33)

Ametliku kontrolli määruse II jaotise III peatükis on sätestatud esiteks teatavate ametliku kontrolliga seotud ülesannete delegeerimise tingimused (ametliku kontrolli määruse artiklid 28–30) ja teiseks muude ametlike toimingutega seotud ülesannete delegeerimise tingimused (ametliku kontrolli määruse artikkel 31). Ametliku kontrolli määruse artiklis 32 on sätestatud volitatud isikute ja füüsiliste isikute kohustusi käsitlevad õigusnormid. Ametliku kontrolli määruse artiklis 33 on sätestatud delegeerivate pädevate asutuste kohustused.

ametliku kontrolliga

muude ametlike toimingutega

Konkreetsete ELi õigusnormidega võidakse sätestada täiendavad õigusnormid ametliku kontrolliga seotud ülesannete ja muude ametlike toimingutega seotud ülesannete delegeerimise kohta. Näiteks mahepõllumajandusliku tootmise valdkonnas on määruse (EL) 2018/848 (mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist) artiklis 40 sätestatud täiendavad õigusnormid ametliku kontrolli tegemise ülesannete ja muude ametlike toimingutega seotud ülesannete delegeerimiseks kontrollorganitele.

2.1.1.   Teatavate ametliku kontrolliga seotud ülesannete delegeerimise tingimused

Teatavate ametliku kontrolliga seotud ülesannete delegeerimise tingimused

Ametliku kontrolli määruse artiklites 29 ja 30 on sätestatud tingimused teatavate ametliku kontrolliga seotud ülesannete delegeerimiseks vastavalt volitatud isikutele ja füüsilistele isikutele.

Volitatud isikute puhul on ametliku kontrolli määruse artikli 29 punkti b alapunkti iv kohane akrediteerimine eriti oluline, et tagada ametlike kontrollide erapooletus, kvaliteet ja järjekindlus (vt ametliku kontrolli määruse põhjendus 46).

Volitatud isikute kandidaatidele ametlike kontrollide tegemise delegeerimisel peavad pädevad asutused lähtuma nende isikute kohapealsest kontrollist, sealhulgas juhul, kui need isikud on artikli 29 punkti b alapunkti iv kohaselt akrediteeritud.

Liikmesriikides vastu võetud õigusnorme, mis võimaldavad ajutiselt delegeerida ülesandeid volitatud isikutele, kes ei ole veel ametliku kontrolli määruse artikli 29 punkti b alapunkti iv kohaselt akrediteeritud, võib teatavatel tingimustel pidada ametliku kontrolli määrusega kokkusobivateks. See on nii, kui:

| i) | selline ajutine delegeerimine on lubatud ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidega, millega kehtestatakse erisätted ülesannete delegeerimise kohta; |
| --- | --- |

i)

selline ajutine delegeerimine on lubatud ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidega, millega kehtestatakse erisätted ülesannete delegeerimise kohta;

| ii) | kohapealsed kontrollid näitavad, et kõik muud ametliku kontrolli määruse artiklis 29 sätestatud delegeerimise tingimused on täidetud (7); |
| --- | --- |

ii)

kohapealsed kontrollid näitavad, et kõik muud ametliku kontrolli määruse artiklis 29 sätestatud delegeerimise tingimused on täidetud (7);

7

| iii) | esialgsed volitused antakse piiratud ajaks, võttes arvesse akrediteerimismenetluse kestust, asjaomases valdkonnas esinevaid riske ja tarbijate huvide kaitset; |
| --- | --- |

iii)

esialgsed volitused antakse piiratud ajaks, võttes arvesse akrediteerimismenetluse kestust, asjaomases valdkonnas esinevaid riske ja tarbijate huvide kaitset;

| iv) | volitusi taotlev isik tõendab, et ta on juba akrediteerimist taotlenud. |
| --- | --- |

iv)

volitusi taotlev isik tõendab, et ta on juba akrediteerimist taotlenud.

Ajutise delegeerimise ajal peab pädev asutus volitused ametliku kontrolli määruse artikli 33 punktis b osutatud juhtudel viivitamata täielikult või osaliselt tühistama.

Kuna akrediteerimisstandard, mille alusel volitatud isikud tegutsevad, ei pruugi olla kõigi nende poolt täidetavate delegeeritud ülesannete puhul täielikult asjakohane ning akrediteerimisauditid ei pruugi hõlmata kõiki ametliku kontrolli määruse aspekte, peavad pädevad asutused, kes on delegeerinud teatavad ametliku kontrolliga seotud ülesanded volitatud isikutele, korraldama vajadust mööda volitatud isikute auditeid või ülevaatusi, vältides dubleerimist võimalike akrediteerimisaudititega (ametliku kontrolli määruse artikli 33 punkt a), ning nõuete rikkumise korral volitused täielikult või osaliselt tühistama (ametliku kontrolli määruse artikli 33 punkt b).

Seepärast tuleb teatavate ametliku kontrolliga seotud ülesannete delegeerimise tingimusi, mis on sätestatud ametliku kontrolli määruse artiklites 29 ja 30, ning kontrollimehhanisme ja nõuete rikkumise korral võetavaid järelmeetmeid, mis on sätestatud ametliku kontrolli määruse artiklis 33, käsitada pideva järelevalvena nõuete täitmise üle.

2.2.   IV PEATÜKK – „Proovide võtmine, analüüsid, uuringud ja diagnoosimine“ (ametliku kontrolli määruse artiklid 34–42)

IV PEATÜKK – „Proovide võtmine, analüüsid, uuringud ja diagnoosimine“ (ametliku kontrolli määruse artiklid 34–42)

2.2.1.   Proovide võtmise, analüüsi-, uuringu- ja diagnoosimeetodid (ametliku kontrolli määruse artikkel 34)

Proovide võtmise, analüüsi-, uuringu- ja diagnoosimeetodid (ametliku kontrolli määruse artikkel 34)

Ametliku kontrolli määruse artiklis 34 on sätestatud nõuded meetoditele, mida kasutatakse nii ametlike kontrollide kui ka muude ametlike toimingute kontekstis. Selle artikliga kehtestatakse kriteeriumide hierarhia, millest tuleb kättesaadavate meetodite hulgast valiku tegemisel lähtuda, kui kohaldatavad liidu normid puuduvad (nn meetodite kaskaad).

Ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõigetes 1–3 loetletud variantide hierarhilisele seosele osutab selliste väljendite kasutamine nagu „kui liidu normid puuduvad“ ja „kui selliseid [...] ei ole“. Hierarhias on mõned variandid ette nähtud võrdsete alternatiividena, millele osutab sidesõna „või“ kasutamine.

Ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõikes 1 on sätestatud, et ametliku kontrolli või muude ametlike toimingute raames proovide võtmiseks ning laboratoorseteks analüüsideks, uuringuteks ja diagnoosimiseks kasutatavad meetodid peavad vastama liidu normidele, kui sellised normid on olemas. Kõnealuste normidega võidakse kehtestada konkreetsed meetodid või sätestada kasutatavate meetodite suhtes kohaldatavad tulemuskriteeriumid. Valdkondlikes liidu õigusaktides võidakse sätestada ka teistsugused meetodieelistused, mis kalduvad ametliku kontrolli määruse artiklis 34 kehtestatud põhihierarhiast kõrvale ja mis on ametliku kontrolli määruse artiklis 34 kehtestatud üldise hierarhia suhtes ülimuslikud (lex specialis). Näiteks kui ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõike 2 punktis a on „asjakohastele rahvusvaheliselt tunnustatud eeskirjadele või protokollidele“ vastavad meetodid esitatud võrdse alternatiivina Euroopa Liidu referentlaborite (edaspidi „ELi referentlaborid“) soovitatud meetoditele, siis komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/689 (8) artikli 6 lõikes 1 eelistatakse taudide seire kontekstis ELi referentlaborite soovitatud meetodeid Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) soovitatud meetoditele. Ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõikes 1 sätestatud nõuet kohaldatakse laboratoorsete analüüside, uuringute ja diagnoosimise meetodite ning proovivõtumeetodite suhtes olenemata sellest, kas neid meetodeid kasutavad pädevad asutused (või volitatud isikud) või ametlikud laborid.

lex specialis

8

Ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõikes 2 on sätestatud nende meetodite hierarhia, millest ametlikud laborid peavad lähtuma lõikes 1 osutatud liidu normide puudumisel. Lõikes 2 osutatud meetodite hulka kuuluvad seega laboratoorsete analüüside, uuringute ja diagnoosimise meetodid, samuti proovivõtu või proovide ettevalmistamise meetodid, mida ametlikud laborid kasutavad ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute raames (sealhulgas näiteks juhul, kui koondproovimaterjal jagatakse laboris analüüsimiseks eraldi proovideks).

Ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõike 2 punktis a on sätestatud, et lõikes 1 osutatud liidu normide puudumisel kasutavad ametlikud laborid asjakohastele rahvusvaheliselt tunnustatud eeskirjadele või protokollidele vastavaid (nt Euroopa Standardikomitee ja OIE heakskiidetud) meetodeid või ELi referentlaborite välja töötatud või soovitatud ja rahvusvaheliselt tunnustatud teadusprotokollide kohaselt valideeritud meetodeid. Need kaks ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõike 2 punktis a nimetatud varianti on sätestatud võrdsete alternatiividena, mida saab kasutada liidu normide puudumisel.

Ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõike 2 punktis b on loetletud meetodid, mida võib kohaldada üksnes juhul, kui puuduvad nii lõikes 1 osutatud liidu normid kui ka lõike 2 punktis a osutatud rahvusvahelised protokollid ja ELi referentlaborite meetodid. Ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõike 2 punktis b loetletud variantide puhul tuleb siseriiklikes õigusnormides sätestatud meetodeid eelistada riiklike referentlaborite soovitatud meetoditele. Mõlema eespool nimetatud variandi puhul võib võrdväärse alternatiivina siiski kasutada muid valideeritud meetodeid.

Ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõikes 3 viidatakse üksnes laboratoorsete analüüside, uuringute või diagnoosimise meetoditele, mitte proovivõtumeetoditele. See säte võimaldab kasutada valideerimata meetodeid ainult juhul, kui lõigetes 1 ja 2 osutatud meetodid puuduvad ning kui laboratoorseid analüüse, uuringuid või diagnoosimist on vaja teha kiirkorras. Seoses esimese tingimusega tuleks tähele panna, et meetodi kättesaadavus konkreetses laboris või liikmesriigis ei ole ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõike 3 kontekstis asjakohane kriteerium, arvestades pädevate asutuste võimalust määrata ametlikud ja referentlaborid teistes liikmesriikides või EMP riikides. Ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõikes 3 sätestatud tingimustel võivad valideerimata meetodeid kasutada riiklikud referentlaborid ja üksnes riiklike referentlaborite puudumisel ametlikud laborid.

Ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõikes 4 on sätestatud ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute raames tehtavate laboratoorsete analüüside meetodite puhul kohaldatav põhinõue, mille kohaselt tuleks kasutatavaid meetodeid võimaluse korral kirjeldada ametliku kontrolli määruse III lisas sätestatud kriteeriumide alusel.

Ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõike 5 kohaselt tuleb proove võtta, käidelda ja märgistada viisil, mis tagab nende õigusliku, teadusliku ja tehnilise kehtivuse. Seda nõuet kohaldatakse proovide töötlemise suhtes proovide võtmise ajal, olenemata sellest, kas seda teeb pädev asutus (või volitatud isik) või ametlik labor, proovide laborisse viimisel ning ametlike laborite või riiklike referentlaborite tehtavate laboratoorsete analüüside või uuringute või diagnoosimiste ajal.

Tabel 2 sisaldab ülevaadet ametliku kontrolli määruse artikli 34 asjaomaste lõigete kohaldatavusest proovivõtumeetodite ja/või laboratoorsete analüüside, uuringute või diagnoosimise meetodite suhtes.

Joonis 1

Joonis 1

Ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõigete 1–5 kohaldatavus i) proovivõtumeetodite suhtes, mida kasutavad pädevad asutused (või volitatud isikud või füüsilised isikud, kellele on delegeeritud teatavad ülesanded), ii) proovivõtumeetodite suhtes, mida kasutavad ametlikud laborid, ning iii) laboratoorsete analüüside, uuringute ja diagnoosimise meetodite suhtes, mida kasutavad ametlikud laborid (PA = pädev asutus (või volitatud isik või füüsiline isik, kellele on delegeeritud teatavad ülesanded); AL = ametlik labor)

Ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõigete 1–5 kohaldatavus i) proovivõtumeetodite suhtes, mida kasutavad pädevad asutused (või volitatud isikud või füüsilised isikud, kellele on delegeeritud teatavad ülesanded), ii) proovivõtumeetodite suhtes, mida kasutavad ametlikud laborid, ning iii) laboratoorsete analüüside, uuringute ja diagnoosimise meetodite suhtes, mida kasutavad ametlikud laborid (PA = pädev asutus (või volitatud isik või füüsiline isik, kellele on delegeeritud teatavad ülesanded); AL = ametlik labor)

Image 1

Joonis 2

Joonis 2

Ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingutega seotud laboratoorsete analüüside, uuringute ja diagnoosimise meetodite kaskaad vastavalt ametliku kontrolli määruse artiklile 34. NB! Proovivõtumeetodite suhtes ei kohaldata kõiki hierarhia elemente (vt tabel 2)

Ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingutega seotud laboratoorsete analüüside, uuringute ja diagnoosimise meetodite kaskaad vastavalt ametliku kontrolli määruse artiklile 34. NB! Proovivõtumeetodite suhtes ei kohaldata kõiki hierarhia elemente (vt tabel 2)

Image 2

2.2.2.   Teine eksperdiarvamus (ametliku kontrolli määruse artikkel 35)

Teine eksperdiarvamus (ametliku kontrolli määruse artikkel 35)

Ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõikes 1 on sätestatud ettevõtja õigus saada omal kulul teine eksperdiarvamus:

| Ametliku kontrolli määruse artikkel 35

  Teine eksperdiarvamus



  1.   Pädevad asutused tagavad, et ettevõtjal, kelle loomade või kaupade suhtes kohaldatakse ametliku kontrolli käigus proovide võtmist, analüüse, uuringuid või diagnoosimist, on õigus teisele eksperdiarvamusele omal kulul.


  [...] |
| --- |

Ametliku kontrolli määruse artikkel 35

Teine eksperdiarvamus

1.   Pädevad asutused tagavad, et ettevõtjal, kelle loomade või kaupade suhtes kohaldatakse ametliku kontrolli käigus proovide võtmist, analüüse, uuringuid või diagnoosimist, on õigus teisele eksperdiarvamusele omal kulul.

[...]

See õigus kehtib proovide võtmise, analüüside või uuringute tegemise või diagnoosimise korral ametliku kontrolli raames, mitte muude ametlike toimingute raames. Teine eksperdiarvamus kaitseb ettevõtjate seaduslikke õigusi, eelkõige õigust esitada võetud meetmete peale ametliku kontrolli määruse artikli 7 kohaselt kaebus, aidates kaasa kindla faktilise aluse loomisele. Seetõttu on pädeva asutuse võetud meetmete adressaatidest ettevõtjatel õigus tugineda teisele eksperdiarvamusele.

Õigus teisele eksperdiarvamusele ei piira pädevate asutuste kohustust võtta viivitamata meetmeid, et kõrvaldada või piirata riske inimeste, loomade ja taimede tervisele või loomade heaolule või GMOde ja taimekaitsevahendite puhul ka keskkonnale (ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõige 4).

Pädevad asutused ei või seada teise eksperdiarvamuse saamise õigust sõltuvusse lõivu maksmisest. Nagu on selgelt sätestatud ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõikes 1, kannab teise eksperdiarvamuse kulud ettevõtja.

Õigus teisele eksperdiarvamusele koosneb kolmest elemendist, mis annavad ettevõtjale õiguse:

| i) | taotleda esmase proovide võtmise, analüüside, uuringute või diagnoosimisega seotud dokumentide läbivaatamist tunnustatud ja nõutava kvalifikatsiooniga eksperdi poolt (ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõige 1);






  Ametliku kontrolli määruse artikkel 35


  1.   [...]


  Õigus teisele eksperdiarvamusele võimaldab ettevõtjal taotleda proovide võtmise, analüüside, uuringute või diagnoosimisega seotud dokumentide läbivaatamist teise tunnustatud ja nõutava kvalifikatsiooniga eksperdi poolt. |
| --- | --- |

i)

taotleda esmase proovide võtmise, analüüside, uuringute või diagnoosimisega seotud dokumentide läbivaatamist tunnustatud ja nõutava kvalifikatsiooniga eksperdi poolt (ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõige 1);

Ametliku kontrolli määruse artikkel 35

1.   [...]

Õigus teisele eksperdiarvamusele võimaldab ettevõtjal taotleda proovide võtmise, analüüside, uuringute või diagnoosimisega seotud dokumentide läbivaatamist teise tunnustatud ja nõutava kvalifikatsiooniga eksperdi poolt.

| ii) | taotleda, et pädev asutus võtaks piisava proovikoguse teise eksperdiarvamusega seoses tehtavaks teiseks analüüsiks (ametliku kontrolli määruse põhjendus 48 ja artikli 35 lõige 2 vastavalt seal sätestatud tingimustele); teise eksperdiarvamuse seda elementi ei kohaldata taimedel, taimsetel saadustel või muudel objektidel karantiinse taimekahjustaja esinemise kindlakstegemisel, mida tehakse selleks, et kontrollida vastavust ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõike 2 punktis g osutatud normidele (artikli 35 lõike 2 teine lause);






  Ametliku kontrolli määruse põhjendus 48

  [...] Selline õigus peaks võimaldama ettevõtjal taotleda, et teine ekspert vaatab läbi esmase proovide võtmise, analüüside, uuringute või diagnoosimisega seotud dokumendid ning teeb esmase proovide võtmise käigus võetud materjali suhtes teise analüüsi, uuringu või diagnoosimise, välja arvatud juhul, kui teine analüüs, uuring või diagnoos on tehniliselt võimatu või väheoluline. Nii on see eelkõige siis, kui ohu esinemine looma või kauba puhul on eriti harv või leviku ulatus väga väike või ebaühtlane karantiini alla kuuluva organismi kindlakstegemiseks või, olenevalt asjaoludest, mikrobioloogilise analüüsi tegemiseks. |
| --- | --- |

ii)

taotleda, et pädev asutus võtaks piisava proovikoguse teise eksperdiarvamusega seoses tehtavaks teiseks analüüsiks (ametliku kontrolli määruse põhjendus 48 ja artikli 35 lõige 2 vastavalt seal sätestatud tingimustele); teise eksperdiarvamuse seda elementi ei kohaldata taimedel, taimsetel saadustel või muudel objektidel karantiinse taimekahjustaja esinemise kindlakstegemisel, mida tehakse selleks, et kontrollida vastavust ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõike 2 punktis g osutatud normidele (artikli 35 lõike 2 teine lause);

Ametliku kontrolli määruse põhjendus 48

[...] Selline õigus peaks võimaldama ettevõtjal taotleda, et teine ekspert vaatab läbi esmase proovide võtmise, analüüside, uuringute või diagnoosimisega seotud dokumendid ning teeb esmase proovide võtmise käigus võetud materjali suhtes teise analüüsi, uuringu või diagnoosimise, välja arvatud juhul, kui teine analüüs, uuring või diagnoos on tehniliselt võimatu või väheoluline. Nii on see eelkõige siis, kui ohu esinemine looma või kauba puhul on eriti harv või leviku ulatus väga väike või ebaühtlane karantiini alla kuuluva organismi kindlakstegemiseks või, olenevalt asjaoludest, mikrobioloogilise analüüsi tegemiseks.

| Ametliku kontrolli määruse artikkel 35

  [...]



  2.   Kui see on asjakohane ja tehniliselt teostatav ning võttes arvesse eelkõige ohtu loomadele või kaupadele ja ohu levimist, proovide või kaupade riknemisohtu ja olemasoleva substraadi kogust, teeb pädev asutus järgmist:







  (a) | tagab proovi võtmisel, kui ettevõtja seda taotleb, et võetakse piisav kogus, et oleks võimalik anda teine eksperdiarvamus ja vajaduse korral viia läbi lõikes 3 osutatud läbivaatamine, või |
| --- | --- |

Ametliku kontrolli määruse artikkel 35

[...]

2.   Kui see on asjakohane ja tehniliselt teostatav ning võttes arvesse eelkõige ohtu loomadele või kaupadele ja ohu levimist, proovide või kaupade riknemisohtu ja olemasoleva substraadi kogust, teeb pädev asutus järgmist:

(a)

tagab proovi võtmisel, kui ettevõtja seda taotleb, et võetakse piisav kogus, et oleks võimalik anda teine eksperdiarvamus ja vajaduse korral viia läbi lõikes 3 osutatud läbivaatamine, või

| (b) | kui punktis a osutatud piisavat kogust ei ole võimalik võtta, siis teavitab sellest ettevõtjat. |
| --- | --- |

(b)

kui punktis a osutatud piisavat kogust ei ole võimalik võtta, siis teavitab sellest ettevõtjat.

Käesolevat lõiget ei kohaldata taimedel, taimsetel saadustel või muudel objektidel karantiinse taimekahjustaja esinemise kindlakstegemisel, mida tehakse selleks, et kontrollida vastavust artikli 1 lõike 2 punktis g osutatud normidele.

| iii) | taotleda, et pädev asutus võtaks piisava proovikoguse teiseks analüüsiks, mille teeb mõni muu ametlik labor ettevõtja taotluse alusel algsest analüüsist ja teisest eksperdiarvamusest tuleneva vaidluse korral, kui selline õigus on ette nähtud siseriikliku õigusega (ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõige 3, vastavalt ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõikes 2 sätestatud tingimustele).






  Ametliku kontrolli määruse artikkel 35

  [...]



  3.   Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1 osutatud teisest eksperdiarvamusest tuleneva vaidluse korral pädeva asutuse ja ettevõtja vahel võib ettevõtja taotleda omal kulul algse analüüsi, uuringu või diagnoosi dokumentide läbivaatamist ja vajaduse korral teise analüüsi, uuringu või diagnoosi tegemist teise ametliku labori poolt. |
| --- | --- |

iii)

taotleda, et pädev asutus võtaks piisava proovikoguse teiseks analüüsiks, mille teeb mõni muu ametlik labor ettevõtja taotluse alusel algsest analüüsist ja teisest eksperdiarvamusest tuleneva vaidluse korral, kui selline õigus on ette nähtud siseriikliku õigusega (ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõige 3, vastavalt ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõikes 2 sätestatud tingimustele).

Ametliku kontrolli määruse artikkel 35

[...]

3.   Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1 osutatud teisest eksperdiarvamusest tuleneva vaidluse korral pädeva asutuse ja ettevõtja vahel võib ettevõtja taotleda omal kulul algse analüüsi, uuringu või diagnoosi dokumentide läbivaatamist ja vajaduse korral teise analüüsi, uuringu või diagnoosi tegemist teise ametliku labori poolt.

Kui valdkondlike õigusaktidega on kehtestatud konkreetses valdkonnas proovide võtmise või analüüsimise eeskirjad, on need eeskirjad ametliku kontrolli määruse artiklis 35 sätestatud üldpõhimõtete suhtes ülimuslikud. Muu hulgas võib valdkondlike eeskirjade kohaselt olla kohustuslik hankida täiendavate proovide jaoks piisav kogus materjali või järgida lõpp-proovide võtmisel erimenetlust. Näiteks on mitme liidu õigusaktiga (9) (10) (11) ette nähtud erimenetlused „täitmise tagamise, kaitse ja võrdlemise eesmärgil“ representatiivsete proovide jaoks piisava koguse materjali kogumise tagamiseks. Kui valdkondlikud eeskirjad võeti vastu määruse (EÜ) nr 882/2004 alusel, (12) kohaldatakse jätkuvalt asjaomaseid sätteid, kui neid ei ole ametliku kontrolli määruse alusel vastu võetud uute õigusaktidega kehtetuks tunnistatud või asendatud.

9

10

11

12

Kui liidu õigusaktides ei ole asjaomaseid menetlusi üksikasjalikult sätestatud, peavad liikmesriigid rakendama õigusnorme, mis käsitlevad järgmist:

| — | ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõike 1 kohaselt dokumente läbi vaatava tunnustatud ja nõutava kvalifikatsiooniga eksperdi kvalifikatsioonikriteeriumid; |
| --- | --- |

—

ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõike 1 kohaselt dokumente läbi vaatava tunnustatud ja nõutava kvalifikatsiooniga eksperdi kvalifikatsioonikriteeriumid;

tunnustatud ja nõutava kvalifikatsiooniga eksperdi

| — | teise eksperdiarvamusega seoses täiendava analüüsi tegemiseks võetud täiendava proovikoguse käitlemine ja ladustamine; |
| --- | --- |

—

teise eksperdiarvamusega seoses täiendava analüüsi tegemiseks võetud täiendava proovikoguse käitlemine ja ladustamine;

| — | algse analüüsi, teise eksperdiarvamuse ja vajaduse korral teise ametliku analüüsi tulemuste kasutamine pädevate asutuste ja ettevõtjate poolt. Ametliku kontrolli määruses sätestatud õigusnormide eesmärk on muu hulgas tagada, et ettevõtjatel oleks kaebeõiguse kasutamise otsuse jaoks usaldusväärne faktiline alus (ametliku kontrolli määruse artikkel 7). Edasikaebemenetlust ennast ei reguleerita siiski mitte ametliku kontrolli määruse, vaid siseriiklike õigusnormidega; |
| --- | --- |

—

algse analüüsi, teise eksperdiarvamuse ja vajaduse korral teise ametliku analüüsi tulemuste kasutamine pädevate asutuste ja ettevõtjate poolt. Ametliku kontrolli määruses sätestatud õigusnormide eesmärk on muu hulgas tagada, et ettevõtjatel oleks kaebeõiguse kasutamise otsuse jaoks usaldusväärne faktiline alus (ametliku kontrolli määruse artikkel 7). Edasikaebemenetlust ennast ei reguleerita siiski mitte ametliku kontrolli määruse, vaid siseriiklike õigusnormidega;

| — | võimalik ajaline piirang dokumentide läbivaatamise õiguse kasutamiseks, näiteks võttes arvesse tähtaegu, mis on riigi tasandil ette nähtud asjakohaste õiguskaitsevahendite, sealhulgas kaebeõiguse kasutamiseks. |
| --- | --- |

—

võimalik ajaline piirang dokumentide läbivaatamise õiguse kasutamiseks, näiteks võttes arvesse tähtaegu, mis on riigi tasandil ette nähtud asjakohaste õiguskaitsevahendite, sealhulgas kaebeõiguse kasutamiseks.

2.2.2.1.   Teise eksperdiarvamuse ja mõnes muus ametlikus laboris tehtava teise analüüsi jaoks proovide võtmise tingimused

Teise eksperdiarvamuse ja mõnes muus ametlikus laboris tehtava teise analüüsi jaoks proovide võtmise tingimused

Täiendav proovikogus teise eksperdiarvamuse jaoks ja/või ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõikes 3 osutatud läbivaatamiseks (teise analüüsi tegemiseks mõnes muus ametlikus laboris) tuleb võtta proovimaterjali esmase võtmise ajal. Pädev asutus peaks tagama, et kõik proovid on kontrollitava partii suhtes võrdselt representatiivsed.

Piisava proovikoguse võtmine teise eksperdiarvamusega seoses tehtavaks teiseks analüüsiks ja ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõikes 3 osutatud läbivaatamiseks toimub tingimusel, et selline proovivõtt on „asjakohane, sobiv ja tehniliselt teostatav“.

Ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõikes 2 ja põhjenduses 48 on toodud mõningad näited juhtudest, kus piisava proovikoguse võtmine ei pruugi olla „asjakohane, sobiv või tehniliselt teostatav“. Arvesse võetavad tegurid võivad varieeruda, sõltudes looma või kauba liigist, maatriksist, uuritavast mõjurist, proovivõtutingimustest ja tehtava analüüsi liigist. Ilma et see piiraks valdkondlike eeskirjade kohaldamist, võib arvesse võtta alljärgnevat mittetäielikku näidete loetelu.

Piisava proovikoguse võtmine teise eksperdiarvamuse ja/või ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõikes 3 osutatud läbivaatamise jaoks ei pruugi olla

| | asjakohane, kui







  — | õigust teisele ametlikule analüüsile ei ole siseriiklikus õiguses ette nähtud; |
| --- | --- | --- |

asjakohane, kui

asjakohane, kui

—

õigust teisele ametlikule analüüsile ei ole siseriiklikus õiguses ette nähtud;

| — | teist ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõike 3 kohast analüüsi mõnes muus ametlikus laboris ei saa teha, sest ühelgi teisel ELi või EMP ametlikul laboril ei ole kõnealuse analüüsi tegemiseks vajalikke eriteadmisi või varustust, kui see asjaolu on pädevale asutusele teada enne proovide võtmist; seda otsust tuleks põhjendada uurimisega, kasutades näiteks ametliku kontrolli määruse artiklitega 102–108 ette nähtud haldusabi ja -koostöö mehhanisme ja/või komisjoni pakutavaid kättesaadavaid vahendeid (13); |
| --- | --- |

—

teist ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõike 3 kohast analüüsi mõnes muus ametlikus laboris ei saa teha, sest ühelgi teisel ELi või EMP ametlikul laboril ei ole kõnealuse analüüsi tegemiseks vajalikke eriteadmisi või varustust, kui see asjaolu on pädevale asutusele teada enne proovide võtmist; seda otsust tuleks põhjendada uurimisega, kasutades näiteks ametliku kontrolli määruse artiklitega 102–108 ette nähtud haldusabi ja -koostöö mehhanisme ja/või komisjoni pakutavaid kättesaadavaid vahendeid (13);

13

| | sobiv, kui







  — | proovimaterjal kujutab endast ettevõtjale kättesaadavaks tegemise korral riski, sisaldades näiteks haigustekitajat või bioterrorismiks kasutatavat mõjurit; ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõike 3 kohaselt mõnes muus ametlikus laboris teise analüüsi tegemiseks vajaliku piisava proovikoguse võtmine võib sellistel juhtudel siiski olla sobiv, kui proovi transporditakse, ladustatakse ja käideldakse pädeva asutuse ja ametlike laborite kontrolli all; |
| --- | --- | --- |

sobiv, kui

sobiv, kui

—

proovimaterjal kujutab endast ettevõtjale kättesaadavaks tegemise korral riski, sisaldades näiteks haigustekitajat või bioterrorismiks kasutatavat mõjurit; ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõike 3 kohaselt mõnes muus ametlikus laboris teise analüüsi tegemiseks vajaliku piisava proovikoguse võtmine võib sellistel juhtudel siiski olla sobiv, kui proovi transporditakse, ladustatakse ja käideldakse pädeva asutuse ja ametlike laborite kontrolli all;

| — | loomas või kaubas kätkev oht on väga väike või selle levik on väga piiratud või ebaühtlane, nii et ohtliku mõjuri piisavalt usaldusväärne tuvastamine täiendavas materjalis ei pruugi olla võimalik; |
| --- | --- |

—

loomas või kaubas kätkev oht on väga väike või selle levik on väga piiratud või ebaühtlane, nii et ohtliku mõjuri piisavalt usaldusväärne tuvastamine täiendavas materjalis ei pruugi olla võimalik;

| | tehniliselt teostatav, kui







  — | proovide võtmiseks ei ole piisavat kogust materjali; |
| --- | --- | --- |

tehniliselt teostatav, kui

tehniliselt teostatav, kui

—

proovide võtmiseks ei ole piisavat kogust materjali;

| — | piisavat kogust, mis on kontrollitava partii suhtes võrdselt representatiivne, ei ole võimalik saada kaubast, mille pädevad asutused artikli 36 kohaselt tellivad ettevõtjatelt anonüümselt sidevahendi abil. Pädevad asutused peaksid võimaluste piires püüdma säilitada ettevõtja õiguse teisele eksperdiarvamusele, tellides piisavalt ühikuid, ent nad peaksid vastavalt ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõike 2 punktile b ettevõtjat teavitama, kui neil ei õnnestu piisavat representatiivset kogust hankida; |
| --- | --- |

—

piisavat kogust, mis on kontrollitava partii suhtes võrdselt representatiivne, ei ole võimalik saada kaubast, mille pädevad asutused artikli 36 kohaselt tellivad ettevõtjatelt anonüümselt sidevahendi abil. Pädevad asutused peaksid võimaluste piires püüdma säilitada ettevõtja õiguse teisele eksperdiarvamusele, tellides piisavalt ühikuid, ent nad peaksid vastavalt ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõike 2 punktile b ettevõtjat teavitama, kui neil ei õnnestu piisavat representatiivset kogust hankida;

| — | analüüsitava bioloogilise, keemilise või füüsikalise mõjuri riknevus, lagunevus või aktiivsus ei võimalda (või piirab ajavahemikku, mille jooksul tuleb) proove säilitada ja käidelda kooskõlas ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõikega 5. |
| --- | --- |

—

analüüsitava bioloogilise, keemilise või füüsikalise mõjuri riknevus, lagunevus või aktiivsus ei võimalda (või piirab ajavahemikku, mille jooksul tuleb) proove säilitada ja käidelda kooskõlas ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõikega 5.

Kui ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõike 2 kohast piisava koguse võtmist ei peeta „asjakohaseks, sobivaks või tehniliselt teostatavaks“, peab pädev asutus sellest ettevõtjat vastavalt artikli 35 lõike 2 punktile b teavitama.

2.2.2.2.   Teine analüüs mõnes muus ametlikus laboris

Teine analüüs mõnes muus ametlikus laboris

Artikli 35 lõikega 3 antakse liikmesriikidele õigus rakendada algse analüüsi dokumentide läbivaatamise ja veel ühe ametliku analüüsi (teise ametliku analüüsi) tegemise õigust. Selle õiguse rakendamiseks on vaja vastu võtta siseriiklikud õigusaktid (mis võetakse vastu pärast ametliku kontrolli määruse jõustumist), kus on konkreetselt ette nähtud õigus teisele ametlikule analüüsile.

Pädeva asutuse ja ettevõtja vahelise algsest analüüsist ja teisest eksperdiarvamusest tulenenud vaidluse korral võtab ametlik labor, kes teeb ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõike 3 kohaselt teise analüüsi, endale vahekohtuniku rolli. Kui ühelgi muul pädeva asutuse tööpiirkonna ametlikul laboril ei ole teise analüüsi tegemiseks vajalikke eriteadmisi või varustust, peaksid pädevad asutused võimaluse korral kasutama ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõikes 2 ette nähtud piiriülese määramise mehhanisme.

Kui liikmesriigid otsustavad ette näha õiguse teisele analüüsile, uuringule või diagnoosimisele kooskõlas ametliku kontrolli määruse artikli 35 lõikega 3, jäävad sellise analüüsi, uuringu või diagnoosimisega seotud kulud ettevõtjate kanda.

2.2.3.   Ametlikud laborid (ametliku kontrolli määruse artiklid 37–42)

Ametlikud laborid (ametliku kontrolli määruse artiklid 37–42)

2.2.3.1.   Määramine

Määramine

Pädevad asutused peavad määrama ametlikud laborid, mille ülesanne on teha nii ametliku kontrolli kui ka muude ametlike toimingute käigus võetud proovidega analüüse, uuringuid ja diagnoosimisi. Määramisotsus peab olema kirjalik ja sisaldama ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõikes 3 osutatud elemente ning selles tuleks esitada dokumentaalsed tõendid selle kohta, et ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõigetes 4 ja 5 sätestatud nõuete täitmist on hinnatud ja kinnitatud.

Ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõige 1 ei välista eraõiguslike laborite määramist ametlikeks laboriteks, kui nad vastavad ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõigete 4 ja 5 nõuetele. Kui aga eraõiguslikul laboril on lisaks ametliku labori rollile ka ärisuhted ettevõtjatega, kelle suhtes kohaldatakse ametlikku kontrolli, tuleks kehtestada mehhanismid, millega tagatakse eraõigusliku labori erapooletus ametliku labori ülesannete täitmisel vastavalt ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõike 4 punktile c. Kui ametlike laborite määramisel ei ole kohaldatud erandit kohustuslikust akrediteerimisest (vt akrediteerimist käsitlev peatükk 2.2.3.2), kohaldatakse standardiga EN ISO/IEC 17025 ette nähtud erapooletuse tagamise mehhanisme.

Labor võib täita nii ametliku labori kui ka referentlabori või referentkeskuse ülesandeid, tingimusel et ta täidab asjaomaseid nõudeid ja kohustusi ning on määratud iga oma ülesande täitmiseks kooskõlas ametliku kontrolli määruse asjakohaste sätetega (ametliku kontrolli määruse artiklid 37–42 ja artiklid 92–101). Määramisotsus peab muu hulgas sisaldama üksikasjalikku kirjeldust „korra kohta, mis on vajalik labori ja pädevate asutuste vahelise tõhusa ja tulemusliku koordineerimise ja koostöö jaoks“ (ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõike 3 punkt c). Selline kord võib hõlmata näiteks järgmist:

| — | korrapärane planeerimine ja ressursside jaotamine, et tagada labori teenuste kättesaadavus pädevatele asutustele vastavalt ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõike 4 punktidele a, b ja d ning kooskõlas pädevate asutuste mitmeaastaste riiklike kontrollikavadega; |
| --- | --- |

—

korrapärane planeerimine ja ressursside jaotamine, et tagada labori teenuste kättesaadavus pädevatele asutustele vastavalt ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõike 4 punktidele a, b ja d ning kooskõlas pädevate asutuste mitmeaastaste riiklike kontrollikavadega;

| — | korrapärane aruandlus, sealhulgas proovide ja laboritulemustega seotud andmete õigeaegne edastamine, eriti juhul, kui need tulemused osutavad nõuete rikkumisele või inimeste, loomade või taimede terviseriskidele või GMOde ja taimekaitsevahendite puhul ka keskkonnariskidele (ametliku kontrolli määruse artikli 38 lõige 1); |
| --- | --- |

—

korrapärane aruandlus, sealhulgas proovide ja laboritulemustega seotud andmete õigeaegne edastamine, eriti juhul, kui need tulemused osutavad nõuete rikkumisele või inimeste, loomade või taimede terviseriskidele või GMOde ja taimekaitsevahendite puhul ka keskkonnariskidele (ametliku kontrolli määruse artikli 38 lõige 1);

| — | ametlike laborite koostöö riiklike ja/või ELi referentlaboritega, tagades eelkõige, et pädevat asutust teavitatakse ametliku kontrolli määruse artikli 38 lõikega 2 ette nähtud laboritevaheliste võrdlevate uuringute või pädevuskontrolli tulemustest, mis võimaldab tal täita ametliku kontrolli määruse artikli 39 lõikest 2 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

ametlike laborite koostöö riiklike ja/või ELi referentlaboritega, tagades eelkõige, et pädevat asutust teavitatakse ametliku kontrolli määruse artikli 38 lõikega 2 ette nähtud laboritevaheliste võrdlevate uuringute või pädevuskontrolli tulemustest, mis võimaldab tal täita ametliku kontrolli määruse artikli 39 lõikest 2 tulenevaid kohustusi;

| — | auditite tegemine kooskõlas ametliku kontrolli määruse artikli 39 lõikega 1, sealhulgas mehhanismid, millega tagatakse, et pädevat asutust teavitatakse akrediteerimishindamise tulemustest, mis võimaldab tal täita ametliku kontrolli määruse artikli 39 lõikest 2 tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

—

auditite tegemine kooskõlas ametliku kontrolli määruse artikli 39 lõikega 1, sealhulgas mehhanismid, millega tagatakse, et pädevat asutust teavitatakse akrediteerimishindamise tulemustest, mis võimaldab tal täita ametliku kontrolli määruse artikli 39 lõikest 2 tulenevaid kohustusi.

2.2.3.2.   Akrediteerimine

Akrediteerimine

Ametlikud laborid peavad töötama kooskõlas standardiga EN ISO/IEC 17025 ja olema saanud kõnealuse standardi kohase akrediteeringu. Ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõike 5 kohaselt peab nende akrediteerimise ulatus hõlmama kõiki laboratoorsete analüüside, uuringute või diagnoosimise meetodeid, mida labor peab ametliku laborina tegutsedes kasutama.

Selles kontekstis võib mõiste „meetod“ all mõista mõõtmisprotseduuri, mida kohaldatakse konkreetse maatriksi või maatriksite rühma ja konkreetse analüüdi või analüütide rühma või nende kombinatsiooni suhtes (olenevalt asjaomasest meetodist) kooskõlas standardiga EN ISO/IEC 17025. Ametliku kontrolli määrusega nähakse ette erandid sellest kohustusest ja antakse liikmesriikidele õigus määrata teatavatel tingimustel ametlik labor, mis ei täida akrediteerimisnõuet, ning võimaldatakse teatavat paindlikkust seoses akrediteerimisulatusega.

| 1. | Ametliku labori akrediteerimise ulatus võib






  a. | hõlmata meetodite rühmi (ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõike 5 punkt b); |
| --- | --- | --- |

1.

Ametliku labori akrediteerimise ulatus võib

a.

hõlmata meetodite rühmi (ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõike 5 punkt b);

| b. | olla määratletud paindlikult (14) (ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõike 5 punkt c); |
| --- | --- |

b.

olla määratletud paindlikult (14) (ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõike 5 punkt c);

14

| 2. | Alalised erandid kohustuslikust akrediteerimisest on ette nähtud ametlike laborite puhul, mille ainsaks ülesandeks on Trichinella tuvastamine lihas, (15) ning laborite puhul, mis teevad analüüse, uuringuid või diagnoosimisi üksnes muude ametlike toimingute raames (kooskõlas ametliku kontrolli määruse artikli 40 lõike 1 punktis a ja artikli 40 lõike 1 punktis b kirjeldatud tingimustega). |
| --- | --- |

2.

Alalised erandid kohustuslikust akrediteerimisest on ette nähtud ametlike laborite puhul, mille ainsaks ülesandeks on Trichinella tuvastamine lihas, (15) ning laborite puhul, mis teevad analüüse, uuringuid või diagnoosimisi üksnes muude ametlike toimingute raames (kooskõlas ametliku kontrolli määruse artikli 40 lõike 1 punktis a ja artikli 40 lõike 1 punktis b kirjeldatud tingimustega).

Trichinella

15

| 3. | Alalised erandid nõudest, et akrediteerimine peab hõlmama kõiki ametlikus laboris kasutatavaid meetodeid, on taimetervise, toiduga kokkupuutuvate materjalide, toidu lisaainete, toiduensüümide, lõhna- ja maitseainete ning söödalisandite valdkonnas sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2021/1353, (16) tuginedes ametliku kontrolli määruse artiklis 41 sätestatud volitustele. |
| --- | --- |

3.

Alalised erandid nõudest, et akrediteerimine peab hõlmama kõiki ametlikus laboris kasutatavaid meetodeid, on taimetervise, toiduga kokkupuutuvate materjalide, toidu lisaainete, toiduensüümide, lõhna- ja maitseainete ning söödalisandite valdkonnas sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2021/1353, (16) tuginedes ametliku kontrolli määruse artiklis 41 sätestatud volitustele.

16

| 4. | Ametlike laborite puhul on lubatud kohaldada ajutist erandit kohustuslikust akrediteerimisest (1 + 1 aasta) järgmistel ametliku kontrolli määruse artikli 42 lõikes 1 osutatud juhtudel ja ametliku kontrolli määruse artikli 42 lõigetes 2–4 osutatud tingimustel:






  a. | kui meetodi kasutamist on hakatud liidu õigusnormide kohaselt alles hiljuti nõudma (arvestatakse alates asjaomaste õigusnormide jõustumise kuupäevast); |
| --- | --- | --- |

4.

Ametlike laborite puhul on lubatud kohaldada ajutist erandit kohustuslikust akrediteerimisest (1 + 1 aasta) järgmistel ametliku kontrolli määruse artikli 42 lõikes 1 osutatud juhtudel ja ametliku kontrolli määruse artikli 42 lõigetes 2–4 osutatud tingimustel:

a.

kui meetodi kasutamist on hakatud liidu õigusnormide kohaselt alles hiljuti nõudma (arvestatakse alates asjaomaste õigusnormide jõustumise kuupäevast);

| b. | kui kasutatavas meetodis tehtud muudatused tingivad vajaduse uue akrediteeringu järele või olemasoleva akrediteeringu laiendamise järele (kui see ei ole hõlmatud paindliku akrediteerimisulatusega (14)); |
| --- | --- |

b.

kui kasutatavas meetodis tehtud muudatused tingivad vajaduse uue akrediteeringu järele või olemasoleva akrediteeringu laiendamise järele (kui see ei ole hõlmatud paindliku akrediteerimisulatusega (14));

14

| c. | kui meetodi kasutamise vajadus tuleneb hädaolukorrast või uuest riskist. |
| --- | --- |

c.

kui meetodi kasutamise vajadus tuleneb hädaolukorrast või uuest riskist.

2.2.3.3.   Piiriülene määramine

Piiriülene määramine

Pädevad asutused võivad määrata ametlikuks laboriks teises liikmesriigis või EMP riigis asuva ametliku labori (ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõikes 2 sätestatud tingimustel). See säte annab liikmesriikidele teatava vabaduse, näiteks juhul, kui territooriumil, kus pädev asutus tegutseb, ei ole ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõigete 4 ja 5 nõuetele vastavat laborit. Ametliku kontrolli määruse artiklites 34–42 sätestatud õigusnorme ja nõudeid kohaldatakse ka teises liikmesriigis või EMP riigis määratud ametlike laborite suhtes. Näiteks peavad kahe või enama pädeva asutuse määratud laborid olema võimelised täitma piisava laborivõimekuse nõuet (ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõike 4 punktid a, b ja d) seoses oma kohustustega kõigi neid määranud pädevate asutuste vastu.

Tegevusalaste kokkulepete kõrval, mis sõlmitakse laborid määranud pädeva asutuse ja tema määratud laborite vahel, peaksid ka pädevad asutused, kes on määranud ametlikuks laboriks sama labori, omavahel suhtlema ja oma tegevust koordineerima, et korraldada:

| — | auditite tegemist (ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõige 2 koostoimes artikli 39 lõikega 1): auditeid võivad teha mõlemad/kõik pädevad asutused eraldi või nende tegemise võib delegeerida selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus labor asub; |
| --- | --- |

—

auditite tegemist (ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõige 2 koostoimes artikli 39 lõikega 1): auditeid võivad teha mõlemad/kõik pädevad asutused eraldi või nende tegemise võib delegeerida selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus labor asub;

| — | teabevahetust labori akrediteerimise ulatuse ja akrediteerimishindamise tulemuste kohta, eriti juhul, kui labori asukoha liikmesriik tugineb akrediteerimishindamisele; |
| --- | --- |

—

teabevahetust labori akrediteerimise ulatuse ja akrediteerimishindamise tulemuste kohta, eriti juhul, kui labori asukoha liikmesriik tugineb akrediteerimishindamisele;

| — | teabevahetust juhul, kui ametlikuks laboriks määramine tunnistatakse ametliku kontrolli määruse artikli 39 lõike 2 kohaselt kehtetuks, eriti juhul, kui määramise tunnistab kehtetuks selle liikmesriigi pädev asutus, kus labor asub, võttes arvesse, et see määramine on ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõike 2 punkti b kohaselt teise liikmesriigi poolse määramise eeltingimus. |
| --- | --- |

—

teabevahetust juhul, kui ametlikuks laboriks määramine tunnistatakse ametliku kontrolli määruse artikli 39 lõike 2 kohaselt kehtetuks, eriti juhul, kui määramise tunnistab kehtetuks selle liikmesriigi pädev asutus, kus labor asub, võttes arvesse, et see määramine on ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõike 2 punkti b kohaselt teise liikmesriigi poolse määramise eeltingimus.

Hõlbustamaks liikmesriikidevahelist koostööd piiriülese määramise korral ja ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõikes 6 kirjeldatud juhtumite hindamise eesmärgil pakub komisjon liikmesriikidele keskset platvormi, mille kaudu liikmesriigid saavad omavahel jagada nende territooriumil määratud riiklike laborite kontaktandmeid [link CIRCABC loetelule]. Lisaks selle platvormi kaudu jagatavale teabele võivad liikmesriigid kaaluda võimalust esitada määratud laborite tegevuse kohta täiendavat üksikasjalikumat teavet (nt kasutatavad meetodid, akrediteerimisstaatus) oma pädevate asutuste või laborite veebisaitidel.

2.2.3.4.   Alltöövõtt

Alltöövõtt

Kõik laborid, kes teevad ametlike proovidega analüüse, uuringuid ja diagnoosimisi, tuleb määrata ametlikeks laboriteks, välja arvatud juhul, kui ühelgi liidus või EMP riigis määratud ametlikul laboril ei ole uute või eriti tavapäratute laboratoorsete analüüside, uuringute ja diagnoosimiste tegemiseks vajalikke eriteadmisi, varustust, taristut ega töötajaid (ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõige 6). Seepärast võivad ametlikud laborid, välja arvatud ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõikes 6 osutatud juhtudel, tellida ülesannete täitmist alltöövõtu korras ainult teiselt ametlikult laborilt. Standardi EN ISO/IEC 17025 kohaselt akrediteeritud laborite puhul tuleb sellistel juhtudel järgida kõnealuse standardi asjakohaseid sätteid väljast tellitud toodete ja teenuste kohta.

Labori määranud pädevat asutust tuleks alati teavitada enne mis tahes tegevuse tellimist alltöövõtu korras mõnelt teiselt ametlikult laborilt. Kui alltöövõtjaks olev labor asub samas liikmesriigis, kuid on määratud muu pädeva asutuse poolt, peavad labori määranud pädevad asutused omavahel tegevust koordineerima ja teavet vahetama, tagamaks, et alltöövõtjast labor järgib alltöövõtulepingu täitmise ajal ja alltöövõtu korras täidetavate ülesannete puhul ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõigetes 4 ja 5 sätestatud määramisnõudeid. Selleks võivad samas liikmesriigis asuvad pädevad asutused kasutada olemasolevaid halduskoostöö vorme.

Kui ülesannete täitmine tellitakse alltöövõtu korras teises liikmesriigis või EMP riigis asuvalt ametlikult laborilt, peab teises liikmesriigis või EMP riigis asuva labori ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõike 2 kohaselt määrama esimese liikmesriigi pädev asutus. Selle reegliga tagatakse esimese liikmesriigi pädeva asutuse alaline järelevalve iga määratud labori ülesannete täitmise, tulemuslikkuse ja nõuete järgimise üle ning tegevuse tõhus koordineerimine kooskõlas ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõike 2 punktiga a.

Ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõikes 6 on sätestatud erand määramisnõudest, mis võimaldab pädevatel asutustel teha uute või eriti tavapäratute laboratoorsete analüüside, uuringute või diagnoosimiste tegemine ülesandeks laborile, mis ei ole ametlikuks laboriks või diagnostikakeskuseks määratud. See on siiski lubatud ainult juhul, kui ühegi liikmesriigi või EMP riigi ühelgi ametlikul laboril ei ole selliste analüüside tegemiseks vajalikke eriteadmisi, varustust, taristut ja töötajaid. Pädevad asutused peaksid põhjendama oma otsust kohaldada seda sätet, tõendades uurimise tulemustele viidates, et muud sobivat ametlikku laborit ei leitud. Uurimiseks võib kasutada ametliku kontrolli määruse artiklites 102–108 sätestatud haldusabi ja -koostöö mehhanisme ja/või komisjoni tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi arendatavat laborite andmebaasi (17). Menetlus, mille kohaselt taotletakse „kõnealuste analüüside, uuringute ja diagnoosimiste tegemist mõnelt laborilt või diagnostikakeskuselt [...]“, ei eelda ametlikku määramist vastavalt ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõikele 1, vaid see võib põhineda asjaomase laboriga sõlmitud lepingul.

17

2.2.3.5.   Auditid

Auditid

Labori määranud pädeva asutuse ülesanne on kontrollida, kas ametlik labor vastab endist viisi ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõigetes 4 ja 5 sätestatud määramisnõuetele ning täidab ametliku kontrolli määruse artiklis 38 sätestatud kohustusi. Akrediteerimisauditid on peamine vahend ametlike laborite hea tulemuslikkuse tagamiseks. Seepärast võivad pädevad asutused korrapäraste auditite korraldamise kohustuse täitmiseks tugineda riikliku akrediteerimisasutuse tehtud akrediteerimishindamistele, kui nad peavad neid auditeid üleliigseks ja akrediteerimishindamisi samaväärseks pädeva asutuse audititega, nagu on osutatud ametliku kontrolli määruse artikli 39 lõikes 1. Pädevad asutused peaksid tagama, et neid teavitatakse akrediteerimishindamise tulemustest ja ametliku labori võetud parandusmeetmetest, et nad saaksid rakendada ametliku kontrolli määruse artikli 39 lõikes 2 ette nähtud meetmeid.

Lisaks akrediteerimishindamisele tuleks kehtestada mehhanismid, mis võimaldavad pädeval asutusel reageerida, kui ametlik labor ei täida ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõike 4 punktides a–d sätestatud nõudeid ja ametliku kontrolli määruse artiklis 38 sätestatud kohustusi. Sellised mehhanismid võivad hõlmata iga-aastaste aruannete esitamist, korrapärast aruandlust, teabevahetust kohalike ametiasutustega, kellele pädev asutus on ametliku kontrolli määruse artikli 4 lõike 2 kohaselt vastutuse üle andnud ja kes teevad regulaarselt koostööd ametliku laboriga, samuti riiklike referentlaborite korraldatud laboritevaheliste võrdlevate uuringute või pädevuskontrollide tulemuste läbivaatamist.

Kui ilmneb, et ametlik labor ei vasta nõuetele seoses mõne ametliku kontrolli määruse artikli 39 lõikes 2 nimetatud asjaoluga, peab pädev asutus võtma meetmeid, näiteks korraldama täiendavaid auditeid kooskõlas ametliku kontrolli määruse artikli 39 lõikega 1, nõudma laborilt parandusmeetmete rakendamist ja lõpuks määramise tühistama, kui labor ei rakenda asjakohaseid ja õigeaegseid parandusmeetmeid.

Juhiseid eri liikmesriikide pädevate asutuste vahelise auditeerimiskorra kohta vt eespool punktidest „Piiriülene määramine“ ja „Alltöövõtt“.

2.3.   VI PEATÜKK – „Ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute rahastamine“ (ametliku kontrolli määruse artiklid 78–85)

VI PEATÜKK – „Ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute rahastamine“ (ametliku kontrolli määruse artiklid 78–85)

2.3.1.   Rahastamine – üldnormid

Rahastamine – üldnormid

Selleks et vähendada ametliku kontrolli süsteemi sõltuvust avaliku sektori poolsest rahastamisest, peavad pädevad asutused koguma lõive või tasusid, et katta teatavate ametlike kontrollidega seotud kulud (kohustuslikud lõivud ja tasud). See kehtib näiteks selliste kulude sissenõudmise kohta, mida pädevad asutused kannavad seoses ametliku kontrolli määruse artikli 47 lõikes 1 osutatud loomade ja kaupade ametliku kontrolliga. Ametliku kontrolli määruse artikli 78 kohaselt peavad liikmesriigid kindlustama piisavate rahaliste vahendite olemasolu, et tagada pädevatele asutustele ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tegemiseks vajalikud töötajad ja muud vahendid. See kehtib ka teatavate ametliku kontrolliga seotud ülesannete ja muude ametlike toimingute delegeerimise korral vastavalt ametliku kontrolli määruse artiklitele 28 ja 31.

Kuigi ettevõtjate tegevuse kooskõla tagamine toidutarneahelat käsitlevate liidu õigusaktidega on peamiselt ettevõtjate endi kohustus, tuleb lisaks nende poolt sel eesmärgil rakendatavale enesekontrollisüsteemile kohaldada ka liikmesriigi hallatavat spetsiaalset ametliku kontrolli süsteemi, et tagada kogu toidutarneahelas tõhus järelevalve.

2.3.2.   Kohustuslikud lõivud ja tasud

Kohustuslikud lõivud ja tasud

Sellega seoses on ametliku kontrolli määruse artikli 79 lõikes 1 sätestatud järgmine:

| Ametliku kontrolli määruse artikli 79 lõige 1


  1.   Pädevad asutused koguvad lõive ja tasusid IV lisa II peatükis osutatud toimingutega seotud ametliku kontrolli eest ja artikli 47 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud loomade ja kaupade ametliku kontrolli eest piiripunktides või artikli 53 lõike 1 punktis a osutatud kontrollipunktides kas:








  (a) | artikli 82 lõike 1 kohaselt arvutatud kulude või |
| --- | --- |

Ametliku kontrolli määruse artikli 79 lõige 1

1.   Pädevad asutused koguvad lõive ja tasusid IV lisa II peatükis osutatud toimingutega seotud ametliku kontrolli eest ja artikli 47 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud loomade ja kaupade ametliku kontrolli eest piiripunktides või artikli 53 lõike 1 punktis a osutatud kontrollipunktides kas:

(a)

artikli 82 lõike 1 kohaselt arvutatud kulude või

| (b) | IV lisas sätestatud summade tasemel. |
| --- | --- |

(b)

IV lisas sätestatud summade tasemel.

Näide: piiril olevate taimede transiitsaadetiste korral tuleb tasu võtta vastavalt IV lisa I peatüki VII osale (VII osa „KOLMANDATEST RIIKIDEST PÄRIT LOOMA- JA KAUBASAADETISED TRANSIIDI VÕI ÜMBERLAADIMISE KORRAL“), mitte vastavalt VIII osale (VIII osa „TAIMEDE, TAIMSETE SAADUSTE NING MUUDE TOODETE, ESEMETE JA MATERJALIDE SAADETISED, MIS VÕIVAD OLLA SOODSAKS PINNASEKS TAIMEKAHJUSTAJATELE VÕI NEID LEVITADA“).

Näide: piiril olevate taimede transiitsaadetiste korral tuleb tasu võtta vastavalt IV lisa I peatüki VII osale (VII osa „KOLMANDATEST RIIKIDEST PÄRIT LOOMA- JA KAUBASAADETISED TRANSIIDI VÕI ÜMBERLAADIMISE KORRAL“), mitte vastavalt VIII osale (VIII osa „TAIMEDE, TAIMSETE SAADUSTE NING MUUDE TOODETE, ESEMETE JA MATERJALIDE SAADETISED, MIS VÕIVAD OLLA SOODSAKS PINNASEKS TAIMEKAHJUSTAJATELE VÕI NEID LEVITADA“).

Lisaks on ametliku kontrolli määruse artikli 79 lõikes 2 sätestatud, et pädevad asutused peavad koguma lõive või tasusid, et katta kulud, mida nad kannavad seoses ametliku kontrolli määruse artikli 47 lõike 1 punktides d, e ja f osutatud loomade ja kaupade ametliku kontrolliga, ettevõtja soovil tehtud ametliku kontrolliga, mille eesmärk on saada määruse (EÜ) nr 183/2005 artiklis 10 ette nähtud tunnustamine, ja ametliku kontrolliga, mida esialgu ei olnud kavas teha ja mis on osutunud vajalikuks pärast seda, kui sama ettevõtja puhul avastati nõuete rikkumine, ning mida tehakse selleks, et hinnata rikkumise ulatust ja mõju või kontrollida, kas rikkumine on heastatud.

2.3.3.   Muud lõivud või tasud (mittekohustuslikud)

Muud lõivud või tasud (mittekohustuslikud)

Nagu on sätestatud ametliku kontrolli määruse artiklis 80, võivad liikmesriigid koguda lõive ja tasusid ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute kulude katmiseks, mis ei ole ametliku kontrolli määruse artiklis 79 osutatud lõivud ja tasud, välja arvatud juhul, kui see on keelatud õigusnormidega, mida kohaldatakse ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidega reguleeritud valdkondades. Need lõivud ja tasud ei ole kohustuslikud ning ametliku kontrolli määruse artiklit 81, milles käsitletakse kulusid, ja ametliku kontrolli määruse artiklit 82, milles käsitletakse lõivude ja tasude arvutamist, ei kohaldata nende lõivude ja tasude suhtes. Ametliku kontrolli määruse artikli 80 kohaselt kogutavad tasud peavad siiski vastama kõnealuse määruse artiklites 83, 84 ja 85 sätestatud nõuetele.

Näiteks on ametliku kontrolli määruse artikli 21 lõike 2 punktis a sätestatud erinormid enne pealelaadimist tehtava ametliku kontrolli kohta, mille eesmärk on kontrollida loomade transpordikõlblikkust. Ametliku kontrolli määruse artikli 21 lõike 2 punkti a kohaste ametlike kontrollide eest võib tasusid või lõive koguda ametliku kontrolli määruse artikli 80 kohaselt, sest need kontrollid ei kuulu ametliku kontrolli määruse artikli 79 kohaldamisalasse ning loomade vedu reguleerivad õigusaktid ei keela võtta lõive ja tasusid, sealhulgas loomade kontrollimise eest enne nende pealelaadimist ja kolmandatesse riikidesse transportimist. Need tasud või lõivud peaksid katma kantud kulud, kuid ei tohiks neid ületada.

Näiteks on ametliku kontrolli määruse artikli 21 lõike 2 punktis a sätestatud erinormid enne pealelaadimist tehtava ametliku kontrolli kohta, mille eesmärk on kontrollida loomade transpordikõlblikkust. Ametliku kontrolli määruse artikli 21 lõike 2 punkti a kohaste ametlike kontrollide eest võib tasusid või lõive koguda ametliku kontrolli määruse artikli 80 kohaselt, sest need kontrollid ei kuulu ametliku kontrolli määruse artikli 79 kohaldamisalasse ning loomade vedu reguleerivad õigusaktid ei keela võtta lõive ja tasusid, sealhulgas loomade kontrollimise eest enne nende pealelaadimist ja kolmandatesse riikidesse transportimist. Need tasud või lõivud peaksid katma kantud kulud, kuid ei tohiks neid ületada.

2.3.4.   Kulude suurus ja kohustuslike lõivude või tasude arvutamise meetodid

Kulude suurus ja kohustuslike lõivude või tasude arvutamise meetodid

Pädevad asutused peavad ametliku kontrolli määruse artikli 79 lõikes 1 osutatud ametliku kontrolliga seoses koguma kohustuslikke lõive või tasusid kas ametliku kontrolli määruse artikli 82 lõike 1 kohaselt arvutatud kulude tasemel või ametliku kontrolli määruse IV lisas sätestatud summade tasemel. Ametliku kontrolli määruse artikli 79 lõikes 2 osutatud ametliku kontrolliga seoses kogutavad tasud või lõivud arvutatakse samuti ametliku kontrolli määruse artikli 82 lõike 1 kohaselt või kogutakse ametliku kontrolli määruse IV lisas sätestatud summade tasemel nende loomade või kaupade või toimingute eest, millega seoses on kõnealuses lisas lõivud kehtestatud.

Ametliku kontrolli määruse IV lisa I peatükis on sätestatud lõivud või tasud liitu sisenevate looma- ja kaubasaadetiste, näiteks elusloomade, liha, kalapüügitoodete, taimede, taimsete saaduste, transiitkaupade jne ametliku kontrolli eest. Sama lisa II peatükis on sätestatud lõivud või tasud tapamajades, lihalõikusettevõtetes, ulukiliha töötlemisettevõtetes, piima tootmise suhtes ning kalapüügitoodete ja vesiviljelustoodete tootmise ja turule laskmise suhtes tehtava ametliku kontrolli eest.

Ametliku kontrolli määruse artikli 79 lõige 1 ei luba pädevatel asutustel kasutada kõnealuse artikli punktides a ja b nimetatud kahe meetodi kombinatsiooni ametliku kontrolli määruse IV lisa I peatükis osutatud samasse kategooriasse (18) kuuluvate loomade ja kaupade saadetiste puhul (nt kalapüügitoodete saadetiste ametlik kontroll) ja ametliku kontrolli määruse IV lisa II peatükis osutatud samasse kategooriasse (19) kuuluvate toimingute puhul (nt ametlik kontroll tapamajades). See tähendab, et liikmesriigid võivad määrata lõivud või tasud ametliku kontrolli määruse artikli 82 lõike 1 kohaselt arvutatud kulude tasemel mõningate ametliku kontrolli määruse IV lisa I peatükis osutatud samasse kategooriasse kuuluvate loomade või kaupade saadetiste puhul (nt lihasaadetiste ametlik kontroll) või mõningate ametliku kontrolli määruse IV lisa II peatükis osutatud samasse kategooriasse kuuluvate toimingute puhul (nt ametlik kontroll lihalõikusettevõtetes) ning kõnealuse määruse IV lisas sätestatud summade tasemel muusse kategooriasse kuuluvate loomade või kaupade saadetiste puhul (nt lihatoodete, kodulinnuliha, ulukiliha, küülikuliha või tehistingimustes peetavate ulukite liha saadetiste ametlik kontroll) või muusse kategooriasse kuuluvate toimingute puhul (nt piimatootmise ametlik kontroll). Liikmesriigid võivad seda siiski teha üksnes juhul, kui selline vahetegemine on kooskõlas mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise aluspõhimõtetega.

18

19

Ametliku kontrolli määruse artiklis 81 loetletud kulud on asjakohased üksnes ametliku kontrolli määruse artikli 79 lõike 1 punkti a ja artikli 79 lõike 2, mitte artikli 79 lõike 1 punkti b puhul.

Näide: seoses imporditasudega otsustab liikmesriik kohaldada ametliku kontrolli määruse artikli 79 lõike 1 punkti b (st lõive või tasusid liitu sisenevate looma- ja kaubasaadetiste ametliku kontrolli eest ametliku kontrolli määruse IV lisa I peatükis sätestatud summade tasemel). Ametliku kontrolliga kaasnevad aga lisakulud, näiteks transpordikulud piiripunktidest eemal toimuvate kontrollide puhul ja väljaspool ametlikku tööaega kontrolle tegevate ametnike ületunnitasud. Neid kulusid ei saa lisada ametliku kontrolli määruse artikli 79 lõike 1 punktil b põhinevatele tasudele, sest ametliku kontrolli määruse IV lisas sätestatud tasud on kindlaksmääratud tasud ja liikmesriigid ei tohiks nõuda lisakulude hüvitamist.

Näide: seoses imporditasudega otsustab liikmesriik kohaldada ametliku kontrolli määruse artikli 79 lõike 1 punkti b (st lõive või tasusid liitu sisenevate looma- ja kaubasaadetiste ametliku kontrolli eest ametliku kontrolli määruse IV lisa I peatükis sätestatud summade tasemel). Ametliku kontrolliga kaasnevad aga lisakulud, näiteks transpordikulud piiripunktidest eemal toimuvate kontrollide puhul ja väljaspool ametlikku tööaega kontrolle tegevate ametnike ületunnitasud. Neid kulusid ei saa lisada ametliku kontrolli määruse artikli 79 lõike 1 punktil b põhinevatele tasudele, sest ametliku kontrolli määruse IV lisas sätestatud tasud on kindlaksmääratud tasud ja liikmesriigid ei tohiks nõuda lisakulude hüvitamist.

Ametliku kontrolli määruse artikli 82 lõikes 1 on sätestatud järgmine:

| Ametliku kontrolli määruse artikli 82 lõige 1


  1.   Artikli 79 lõike 1 punkti a ja artikli 79 lõike 2 kohaselt kogutavad lõivud ja tasud kehtestatakse, kasutades üht järgmistest arvutusmeetoditest või nende kombinatsiooni:








  (a) | arvutatakse kindla summana, lähtudes pädevate asutuste ametliku kontrolliga seotud kogukuludest teataval ajavahemikul, ning neid kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes olenemata sellest, kas selle ajavahemiku jooksul on ettevõtja suhtes ametlikku kontrolli tehtud; teatava sektori, tegevusala või ettevõtjate kategooria puhul tasude kindlaksmääramisel võtavad pädevad asutused arvesse mõju, mis asjaomase tegevusala liik ja ulatus ning sellega seotud riskitegurid avaldavad ametliku kontrolli kogukulude jaotusele, või |
| --- | --- |

Ametliku kontrolli määruse artikli 82 lõige 1

1.   Artikli 79 lõike 1 punkti a ja artikli 79 lõike 2 kohaselt kogutavad lõivud ja tasud kehtestatakse, kasutades üht järgmistest arvutusmeetoditest või nende kombinatsiooni:

(a)

arvutatakse kindla summana, lähtudes pädevate asutuste ametliku kontrolliga seotud kogukuludest teataval ajavahemikul, ning neid kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes olenemata sellest, kas selle ajavahemiku jooksul on ettevõtja suhtes ametlikku kontrolli tehtud; teatava sektori, tegevusala või ettevõtjate kategooria puhul tasude kindlaksmääramisel võtavad pädevad asutused arvesse mõju, mis asjaomase tegevusala liik ja ulatus ning sellega seotud riskitegurid avaldavad ametliku kontrolli kogukulude jaotusele, või

| (b) | arvutatakse iga üksiku ametliku kontrollitoimingu tegelike kulude põhjal ning neid kohaldatakse selles ametlikus kontrollis osalenud ettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(b)

arvutatakse iga üksiku ametliku kontrollitoimingu tegelike kulude põhjal ning neid kohaldatakse selles ametlikus kontrollis osalenud ettevõtjate suhtes.

Selle sätte punkt a võimaldab liikmesriikidel arvutada kindlasummalise tasu konkreetse sektori, tegevusala või ettevõtjate kategooria jaoks, võttes aluseks kõikide ametliku kontrolli määruse kohaldamisalasse kuuluvate ametlike kontrollide kulud. Seoses iga sektori, tegevusala ja ettevõtjate kategooria puhul võetavate tasude arvutamisega nõutakse ametliku kontrolli määruse artikli 82 lõike 1 punktis a, et liikmesriigid võtaksid arvesse mõju, mida asjaomase tegevusala liik ja ulatus ning sellega seotud riskitegurid avaldavad ametliku kontrolli kogukulude jaotusele.

kõikide

Ametliku kontrolli määruse artikli 82 lõikes 3 on sätestatud, et kui tasud või lõivud arvutatakse kindlasummalise tasuna vastavalt ametliku kontrolli määruse artikli 82 lõike 1 punktile a, ei tohi need pädevate asutuste kogutavad tasud või lõivud ületada kõnealuses sättes osutatud ajavahemiku jooksul tehtud ametliku kontrolli kogukulusid. Ametliku kontrolli määruse artikli 82 lõikes 4 on sätestatud, et kui tasud või lõivud arvutatakse vastavalt ametliku kontrolli määruse artikli 82 lõike 1 punktile b, ei tohi need ületada tehtud ametliku kontrolli tegelikke kulusid.

ületada kõnealuses sättes osutatud ajavahemiku jooksul tehtud ametliku kontrolli kogukulusid

ületada tehtud ametliku kontrolli tegelikke kulusid

Ametliku kontrolli määruse artikli 81 punktides a–g selgitatakse täiendavalt nimetatud kogukulude ulatust. Nende hulka kuuluvad niivõrd, kuivõrd need tulenevad asjaomastest ametlikest kontrollidest, ametliku kontrolliga seotud töötajate, sealhulgas abi- ja haldustöötajate palgad, sotsiaalkindlustus-, pensioni- ja kindlustuskulud (punkt a), samuti rajatiste ja seadmete kulud, sealhulgas hooldus- ja kindlustuskulud ja muud seotud kulud (punkt b), koolituskulud, välja arvatud pädeva asutuse poolt töölevõtmiseks vajaliku kvalifikatsiooni omandamise kulud (punkt e), ning selliste töötajate reisikulud (punkt f).

sealhulgas abi- ja haldustöötajate

rajatiste ja seadmete

koolituskulud

reisikulud

Pädevate asutuste poolt teataval ajavahemikul ametliku kontrolliga seoses kantud kogukulude (ametliku kontrolli määruse artikli 82 lõike 1 punkt a) ulatuse kohta on kõnealuse määruse põhjenduses 66 täpsustatud, et need võivad hõlmata üldkulusid, mida pädevad asutused on kandnud ametliku kontrolli tegemisel. Lisaks on selles põhjenduses selgitatud, et üldkulud võivad hõlmata toetus- ja korralduskulusid, mis on vajalikud ametliku kontrolli kavandamiseks ja tegemiseks.

Pädevate asutuste poolt teataval ajavahemikul ametliku kontrolliga seoses kantud kogukulude

üldkulusid

üldkulud võivad hõlmata toetus- ja korralduskulusid, mis on vajalikud ametliku kontrolli kavandamiseks ja tegemiseks

Peale selle on sätestatud, et kui tasusid või lõive kohaldatakse iga ametliku kontrolli tegelike kulude alusel eraldi, peaksid ettevõtjad, kes on seni nõudeid korralikult täitnud, maksma väiksemat tasu kui ettevõtjad, kes ei ole nõudeid täitnud, sest nõudeid korralikult täitvate ettevõtjate suhtes tuleb ametlikku kontrolli teha harvem. Kui tasud või lõivud arvutatakse pädeva asutuse poolt teataval ajavahemikul kantud kogukulude alusel ja nõutakse sisse kõikidelt ettevõtjatelt, olenemata sellest, kas nende suhtes kohaldati võrdlusperioodil ametlikku kontrolli või mitte, tuleks need arvutada nii, et tunnustada ettevõtjaid, kellel on liidu toidutarneahela õigusaktide järgimisel pidevalt head tulemused.

Konkreetselt haldus- ja tugitöötajatega seotud kulude puhul võib Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud praktika (20) kohaselt võtta tasude arvutamisel arvesse üksnes tööaega, mida haldus- ja tugitöötajad vajavad ametliku kontrolliga lahutamatult seotud toiminguteks.

20

üksnes tööaega, mida haldus- ja tugitöötajad vajavad ametliku kontrolliga lahutamatult seotud toiminguteks

Ametliku kontrolli määruse artikli 79 lõike 3 kohaselt võivad liikmesriigid objektiivsel ja mittediskrimineerival alusel vähendada IV lisa II peatükis osutatud toimingutega seotud lõive ja tasusid (tapamajad, lihalõikusettevõtted, ulukiliha töötlemisettevõtted, piimatootmine ning kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmine ja turule laskmine), võttes arvesse:

| — | vähese tootlikkusega ettevõtjate huve; |
| --- | --- |

—

vähese tootlikkusega ettevõtjate huve;

| — | traditsioonilisi tootmiseks, töötlemiseks ja turustamiseks kasutatavaid meetodeid; |
| --- | --- |

—

traditsioonilisi tootmiseks, töötlemiseks ja turustamiseks kasutatavaid meetodeid;

| — | spetsiifiliste geograafiliste piirangutega piirkondades asuvate ettevõtjate vajadusi |
| --- | --- |

—

spetsiifiliste geograafiliste piirangutega piirkondades asuvate ettevõtjate vajadusi

| — | ning seda, kas varasem ametlik kontroll on näidanud, et ettevõtja järgib ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud norme. |
| --- | --- |

—

ning seda, kas varasem ametlik kontroll on näidanud, et ettevõtja järgib ametliku kontrolli määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud norme.

2.3.5.   Läbipaistvus

Läbipaistvus

| Ametliku kontrolli määruse põhjendus 68:

  Ametliku kontrolli rahastamine ettevõtjatelt lõivude ja tasude kogumise kaudu peaks olema täielikult läbipaistev, et kodanikel ja ettevõtjatel oleks võimalik aru saada lõivude ja tasude kehtestamiseks kasutatud meetoditest ja andmetest.



  Ametliku kontrolli määruse artikkel 85

  Läbipaistvus







  1. | Liikmesriigid tagavad läbipaistvuse kõrge taseme seoses järgmisega:







  a) | artikli 79 lõike 1 punktis a, artikli 79 lõikes 2 ja artiklis 80 sätestatud lõivud ja tasud;







  i) | nimetatud lõivude või tasude kindlaksmääramisel kasutatavad meetodid ja andmed; |
| --- | --- | --- | --- |

Ametliku kontrolli määruse põhjendus 68:

Ametliku kontrolli rahastamine ettevõtjatelt lõivude ja tasude kogumise kaudu peaks olema täielikult läbipaistev, et kodanikel ja ettevõtjatel oleks võimalik aru saada lõivude ja tasude kehtestamiseks kasutatud meetoditest ja andmetest.

Ametliku kontrolli määruse artikkel 85

Läbipaistvus

1.

Liikmesriigid tagavad läbipaistvuse kõrge taseme seoses järgmisega:

a)

artikli 79 lõike 1 punktis a, artikli 79 lõikes 2 ja artiklis 80 sätestatud lõivud ja tasud;

i)

nimetatud lõivude või tasude kindlaksmääramisel kasutatavad meetodid ja andmed;

| ii) | lõivude või tasude summa ettevõtjate kategooriate ning ametliku kontrolli või muude ametlike toimingute kategooriate kaupa; |
| --- | --- |

ii)

lõivude või tasude summa ettevõtjate kategooriate ning ametliku kontrolli või muude ametlike toimingute kategooriate kaupa;

| iii) | artiklis 81 osutatud kulude jaotus; |
| --- | --- |

iii)

artiklis 81 osutatud kulude jaotus;

| b) | lõivude või tasude kogumise eest vastutavate asutuste või organite nimetused. |
| --- | --- |

b)

lõivude või tasude kogumise eest vastutavate asutuste või organite nimetused.

| 2. | Iga pädev asutus avalikustab iga perioodi kohta käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teabe ning pädevate asutuste kulud, mille katmiseks kogutakse artikli 79 lõike 1 punkti a, artikli 79 lõike 2 ja artikli 80 alusel lõive ja tasusid. |
| --- | --- |

2.

Iga pädev asutus avalikustab iga perioodi kohta käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teabe ning pädevate asutuste kulud, mille katmiseks kogutakse artikli 79 lõike 1 punkti a, artikli 79 lõike 2 ja artikli 80 alusel lõive ja tasusid.

| 3. | Liikmesriigid konsulteerivad asjaomaste sidusrühmadega seoses artikli 79 lõike 1 punktis a, artikli 79 lõikes 2 ja artiklis 80 sätestatud lõivude või tasude arvutamise üldiste meetoditega. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid konsulteerivad asjaomaste sidusrühmadega seoses artikli 79 lõike 1 punktis a, artikli 79 lõikes 2 ja artiklis 80 sätestatud lõivude või tasude arvutamise üldiste meetoditega.

Ametliku kontrolli määruse artiklist 85 tuleneb, et liikmesriigid peavad tagama suure läbipaistvuse seoses artikli 79 lõike 1 punktis a, artikli 79 lõikes 2 ja artiklis 80 sätestatud lõivude ja tasudega ning lõivude ja tasude kogumise eest vastutavate asutuste või organite nimetustega.

lõivude ja tasudega ning lõivude ja tasude kogumise eest vastutavate asutuste või organite nimetustega

Vastavalt ametliku kontrolli määruse artikli 113 lõike 1 punktile e ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/723 peavad liikmesriigid esitama oma aastaaruannetes lingi pädeva asutuse veebilehele, mis sisaldab avalikku teavet ametliku kontrolli määruse artikli 85 lõikes 2 osutatud lõivude ja tasude kohta.

3.   III JAOTIS – „REFERENTLABORID JA -KESKUSED“

ELi referentlaborite ja riiklike referentlaborite eesmärk on edendada ühtseid tavasid seoses liikmesriikide määratud ametlikes laborites kohaldatavate meetodite väljatöötamise või kasutamisega, tagades seeläbi ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute raames tehtud uuringute, analüüside ja diagnoosimise tulemuste usaldusväärsuse ja ühtsuse.

ELi referentkeskuste eesmärk on edendada teaduslikke ja tehnilisi eriteadmisi loomade heaolu ning toidutarneahela autentsuse ja terviklikkuse valdkonnas, edendades seeläbi keskuste vastavates sihtvaldkondades ühist teaduslikku arusaamist, mis on ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute aluseks.

3.1.   Määramine ja tegevuse ulatus

Määramine ja tegevuse ulatus

3.1.1.   ELi referentlaborid ja ELi referentkeskused (ametliku kontrolli määruse artiklid 92–99)

ELi referentlaborid ja ELi referentkeskused (ametliku kontrolli määruse artiklid 92–99)

ELi referentlaborite ja ELi referentkeskuste tegevuse ulatus on peamiselt kindlaks määratud valdkondlike õigusaktidega, millega reguleeritakse ELi toidutarneahela õiguse eri poliitikavaldkondi ning kehtestatakse vajadus ühtlustatud meetodite ja teaduslike eriteadmiste järele: ELi referentlaborite puhul vastavalt ametliku kontrolli määruse artikli 92 lõikele 1 ning ELi referentkeskuste puhul vastavalt ametliku kontrolli määruse artikli 95 lõikele 1 ja artikli 97 lõikele 1.

Komisjon võib delegeeritud õigusaktiga vastu võtta ametliku otsuse konkreetse sektori jaoks ELi referentlabori asutamise kohta (ametliku kontrolli määruse artikli 92 lõige 4) ning määrab seejärel rakendusaktiga (ametliku kontrolli määruse artikli 93 lõige 1) ühe või mitu laborit, kes võtavad pärast avalikku konkurssi (ametliku kontrolli määruse artikli 93 lõike 2 punkt a) ELi referentlaborite ülesanded üle. Asutamis- ja määramisotsustega võib piirata ELi referentlaborite tegevuse ulatust teatavate pädevusvaldkondadega (nt patogeenide rühmad, taimekahjustajate liigid jne). Samamoodi võib komisjoni ametliku otsusega, mille kohaselt määratakse rakendusaktidega üks või mitu loomade heaolu või toidutarneahela autentsuse ja terviklikkuse valdkonnas pädevat ELi referentkeskust, (21) piirata ELi referentkeskuse tegevuse ulatust teatavate pädevusvaldkondadega.

21

ELi referentlaborite ja ELi referentkeskuste kohustuslikud ülesanded ning nende tegevusega seotud nõuded (nt varustus, töötajad, akrediteerimine jne) on sätestatud ELi referentlaborite puhul ametliku kontrolli määruse artikli 93 lõikes 3 ja artiklis 94, loomade heaolu valdkonna ELi referentkeskuste puhul ametliku kontrolli määruse artikli 95 lõikes 3 ja artiklis 96 ning toidutarneahela autentsuse ja terviklikkuse valdkonna ELi referentkeskuste puhul ametliku kontrolli määruse artikli 97 lõikes 3 ja artiklis 98. See õigusraamistik võimaldab märkimisväärset paindlikkust ELi referentlabori või ELi referentkeskuse tegevuse ulatuse üksikasjalikuks täpsustamiseks tema iga-aastases või mitmeaastases tööprogrammis.

Kui pärast ELi referentlabori või ELi referentkeskuse määramist tahetakse talle kehtestada lisaülesandeid või -nõudeid, tuleks hinnata, kas need lisaülesanded ja -nõuded kuuluvad 1) vastavate valdkondlike õigusaktide, 2) asutamist käsitleva delegeeritud õigusakti ja/või määramist käsitleva rakendusakti ning 3) ametliku kontrolli määruse artiklites 93–98 kirjeldatud ülesannete ja nõuete loetelu kohaldamisalasse. Kui lisaülesanded või -nõuded kuuluvad sellesse kohaldamisalasse, võib komisjon otsustada lisada need ELi referentlabori või ELi referentkeskuse iga-aastasesse või mitmeaastasesse tööprogrammi. Kui lisaülesanded või -nõuded ei kuulu eespool kirjeldatud kohaldamisalasse, on vastavalt ametliku kontrolli määruse artikli 99 lõikele 2 vaja komisjoni ametlikku otsust delegeeritud õigusakti näol. See menetlus piirdub siiski olukordadega, mis on tingitud uutest või tekkivatest riskidest, uutest või esilekerkivatest loomataudidest või taimekahjustajatest või uutest õiguslikest nõuetest.

3.1.2.   Riiklikud referentlaborid (ametliku kontrolli määruse artiklid 100–101)

Riiklikud referentlaborid (ametliku kontrolli määruse artiklid 100–101)

Liikmesriigid peavad iga ELi referentlabori jaoks määrama ühe või mitu riiklikku referentlaborit. ELi referentlabori ülesanded võib täita üks vastav riiklik asutus, mis toimib riikliku referentlaborina, või siis võib need jagada mitme riikliku asutuse vahel. Viimasel juhul peavad liikmesriigid tagama riikliku referentlabori ülesandeid jagavate laborite vahelise tiheda koostöö (ametliku kontrolli määruse artikli 100 lõige 5). Liikmesriigid võivad otsustada määrata täiendavad riiklikud referentlaborid ka poliitikavaldkondade jaoks, kus vastavat ELi referentlaborit määratud ei ole (ametliku kontrolli määruse artikli 100 lõige 1). Need täiendavad riiklikud referentlaborid peavad siiski täitma ametliku kontrolli määruse artiklites 100 ja 101 riiklike referentlaborite suhtes kehtestatud nõudeid, ülesandeid ja kohustusi, välja arvatud neid, mis käsitlevad koostööd ELi referentlaboritega (nt ametliku kontrolli määruse artikli 101 lõike 1 punkt a ja artikli 101 lõike 1 punkt d).

Labor võib täita nii ametliku labori kui ka referentlabori ülesandeid, tingimusel et ta täidab vastavaid nõudeid ja kohustusi ning on määratud iga asjaomase ülesande täitmiseks.

Liikmesriigid võivad määrata riiklikuks referentlaboriks mõnes teises ELi või EMP riigis asuva labori. Seda mehhanismi võib kasutada näiteks juhul, kui omamaistel laboritel puudub riikliku referentlabori akrediteerimisnõuete täitmiseks vajalik võimekus või selleks nõutavad eriteadmised. Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu, (22) eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõike 4 ja 2. lisa 43. jao kohaselt on see ainus mehhanism Põhja-Iirimaaga seotud riiklike referentlaborite määramiseks.

22

3.2.   Akrediteerimine

Akrediteerimine

3.2.1.   ELi referentlaborid (ametliku kontrolli määruse artikkel 93) ja riiklikud referentlaborid (ametliku kontrolli määruse artikkel 100)

ELi referentlaborid (ametliku kontrolli määruse artikkel 93) ja riiklikud referentlaborid (ametliku kontrolli määruse artikkel 100)

ELi referentlaborid ja riiklikud referentlaborid peavad tegutsema kooskõlas standardiga EN ISO/IEC 17025 ja olema kõnealuse standardi alusel akrediteeritud. Nende akrediteerimise ulatus peab hõlmama kõiki laboratoorsete analüüside, uuringute või diagnoosimise meetodeid, mida labor peab ELi referentlabori või riikliku referentlaborina tegutsedes kasutama. Mõiste „meetod“ all võib mõista mõõtmisprotseduuri, mida kohaldatakse konkreetse maatriksi või maatriksite rühma ja konkreetse analüüdi või analüütide rühma või nende kombinatsiooni suhtes (olenevalt kõnealusest meetodist) kooskõlas standardiga EN ISO/IEC 17025.

Need eeskirjad vastavad ametlike laborite määramisega seotud asjakohastele kohustustele, mis on sätestatud ametliku kontrolli määruse artikli 37 lõike 4 punktis e ja artikli 37 lõikes 5 (vt akrediteerimist käsitlev peatükk 2.2.3.2). Ametliku kontrolli määrusega nähakse ette erandid sellest kohustusest, andes liikmesriikidele õiguse teatavatel tingimustel määrata riiklik referentlabor, mis ei täida akrediteerimisnõuet, ning võimaldatakse teatavat paindlikkust seoses akrediteerimisulatusega.

| 1. | Riikliku referentlabori või ELi referentlabori akrediteerimise ulatus võib






  a. | hõlmata meetodite rühmi (riiklike referentlaborite puhul ametliku kontrolli määruse artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 37 lõike 5 punktiga b, ELi referentlaborite puhul ametliku kontrolli määruse artikli 93 lõike 3 punkti a alapunkt ii); |
| --- | --- | --- |

1.

Riikliku referentlabori või ELi referentlabori akrediteerimise ulatus võib

a.

hõlmata meetodite rühmi (riiklike referentlaborite puhul ametliku kontrolli määruse artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 37 lõike 5 punktiga b, ELi referentlaborite puhul ametliku kontrolli määruse artikli 93 lõike 3 punkti a alapunkt ii);

| b. | olla määratletud paindlikult (riiklike referentlaborite puhul ametliku kontrolli määruse artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 37 lõike 5 punktiga c, ELi referentlaborite puhul ametliku kontrolli määruse artikli 93 lõike 3 punkti a alapunkt iii). |
| --- | --- |

b.

olla määratletud paindlikult (riiklike referentlaborite puhul ametliku kontrolli määruse artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 37 lõike 5 punktiga c, ELi referentlaborite puhul ametliku kontrolli määruse artikli 93 lõike 3 punkti a alapunkt iii).

| 2. | Riiklike referentlaborite puhul on lubatud ajutine erand kohustuslikust akrediteerimisest (1 + 1 aasta) (ametliku kontrolli määruse artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 42 lõikega 1, artikli 42 lõike 2 punktidega a ja b ning artikli 42 lõikega 3):






  a. | kui meetodi kasutamist on hakatud liidu õigusnormide kohaselt alles hiljuti nõudma, nagu on osutatud ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõikes 1 (arvestatakse alates asjaomaste õigusnormide jõustumise kuupäevast); |
| --- | --- | --- |

2.

Riiklike referentlaborite puhul on lubatud ajutine erand kohustuslikust akrediteerimisest (1 + 1 aasta) (ametliku kontrolli määruse artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 42 lõikega 1, artikli 42 lõike 2 punktidega a ja b ning artikli 42 lõikega 3):

a.

kui meetodi kasutamist on hakatud liidu õigusnormide kohaselt alles hiljuti nõudma, nagu on osutatud ametliku kontrolli määruse artikli 34 lõikes 1 (arvestatakse alates asjaomaste õigusnormide jõustumise kuupäevast);

| b. | kui kasutatavas meetodis tehtud muudatused tingivad vajaduse uue akrediteeringu järele või olemasoleva akrediteeringu laiendamise järele (kui see ei ole hõlmatud paindliku akrediteerimisulatusega (23)); |
| --- | --- |

b.

kui kasutatavas meetodis tehtud muudatused tingivad vajaduse uue akrediteeringu järele või olemasoleva akrediteeringu laiendamise järele (kui see ei ole hõlmatud paindliku akrediteerimisulatusega (23));

23

| c. | kui meetodi kasutamise vajadus tuleneb hädaolukorrast või uuest riskist. |
| --- | --- |

c.

kui meetodi kasutamise vajadus tuleneb hädaolukorrast või uuest riskist.

| 3. | Taimetervise valdkonnas kehtis akrediteerimisnõude jõustumiseks üleminekuperiood kuni 29. aprillini 2022 (ametliku kontrolli määruse artikli 167 lõige 2). |
| --- | --- |

3.

Taimetervise valdkonnas kehtis akrediteerimisnõude jõustumiseks üleminekuperiood kuni 29. aprillini 2022 (ametliku kontrolli määruse artikli 167 lõige 2).

Riiklikele referentlaboritele ja ELi referentlaboritele ei laiene ametliku kontrolli määruse artiklis 41 sätestatud õigus kohustuslikust akrediteerimisest erandite kehtestamiseks (24). Taimetervise valdkonnas võivad vastavalt pädevad asutused või komisjon siiski määrata ametliku kontrolli määruse artikli 41 kohaselt vastu võetud erandi alusel määratud ametliku labori riiklikuks referentlaboriks või ELi referentlaboriks, olenemata sellest, kas see labor vastab kõikide oma meetoditele akrediteeringu saamise tingimusele (vastavalt ametliku kontrolli määruse artikli 93 lõige 4 ja artikli 100 lõige 2). See võimalus ei mõjutaks taimetervise valdkonnas enne ametliku kontrolli määruse artikli 41 kohase delegeeritud õigusakti vastuvõtmist määratud riiklikke referentlaboreid ja ELi referentlaboreid.

24

3.2.2.   ELi referentkeskused (ametliku kontrolli määruse artiklid 95–98)

ELi referentkeskused (ametliku kontrolli määruse artiklid 95–98)

Kuna ELi referentkeskuste ülesanne seisneb eelkõige toetamises, ei ole nende kohustuslikku akrediteerimist ette nähtud. Sellest hoolimata peavad ELi referentkeskused oma vastavates sihtvaldkondades omama „kõrgetasemelisi teaduslikke ja tehnilisi eriteadmisi“ ning tagama, et nende töötajatel on „põhjalikud teadmised rahvusvahelistest standarditest ja tavadest“ (vastavalt ametliku kontrolli määruse artikli 95 lõike 3 punktid b ja e ning artikli 97 lõike 3 punktid b ja e).

3.3.   Avaldamis- ja teavitamiskohustused

Avaldamis- ja teavitamiskohustused

3.3.1.   Riiklike referentlaborite loetelu

Riiklike referentlaborite loetelu

Ametliku kontrolli määruse artikli 100 lõike 4 kohaselt peavad liikmesriigid edastama komisjonile, teistele liikmesriikidele ja asjaomastele ELi referentlaboritele riiklike referentlaborite nimede ja aadresside ajakohastatud loetelu ning tegema selle loetelu üldsusele kättesaadavaks.

Ametliku kontrolli määruse artikli 94 lõike 3 kohaselt peavad ELi referentlaborid avaldama liikmesriikide poolt ELi referentlaborite sihtvaldkondades määratud riiklike referentlaborite loetelu.

3.3.2.   ELi referentlaborite ja ELi referentkeskuste loetelud

ELi referentlaborite ja ELi referentkeskuste loetelud

Ametliku kontrolli määruse artikli 99 lõike 1 kohaselt avaldab komisjon oma veebisaidil määratud ELi referentlaborite (https://ec.europa.eu/food/ref-labs_en) ja ELi referentkeskuste (loomade heaolu puhul https://ec.europa.eu/food/animals/welfare/eu-ref-centre_en) nimede ja aadresside ajakohastatud loetelu.

3.3.3.   Andmekaitse

Andmekaitse

Riiklike referentlaborite (liikmesriigid) ja ELi referentlaborite (Euroopa Komisjon) kohta teabe avaldamisel kohaldatakse ELi andmekaitsenorme (vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 (25) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1725 (26)). Teavet füüsiliste isikute kohta ei tohi avaldada ilma nende nõusolekuta. Parima tavana tuleks avaldada üksnes labori üldised kontaktandmed (nt aadress, postiaadress), kuna siis on ametliku kontrolli määruse artikli 94 lõikes 3, artikli 99 lõikes 1 ja artikli 100 lõikes 4 sätestatud avaldamiskohustused piisavalt täidetud.

25

26

3.4.   Aruandlus ja komisjoni kontrollid

Aruandlus ja komisjoni kontrollid

3.4.1.   ELi referentlaborid ja ELi referentkeskused

ELi referentlaborid ja ELi referentkeskused

Kooskõlas ametliku kontrolli määruse artikli 99 lõikega 3 kontrollib komisjon ELi referentlaboreid ja ELi referentkeskusi, et kontrollida, kas ELi referentlaborid täidavad ametliku kontrolli määruse artikli 93 lõikes 3 ja artiklis 94 sätestatud nõudeid ning kas ELi referentkeskused täidavad ametliku kontrolli määruse artikli 95 lõikes 3 ja artikli 97 lõikes 3 sätestatud nõudeid.

Senise tava kohaselt teeb komisjon oma kontrollide raames järgmist: vaatab läbi aruanded, võttes aluseks ELi referentlaborite ja ELi referentkeskuste iga-aastased või mitmeaastased tööprogrammid;

| — | vaatab läbi iga-aastased finantsaruanded. |
| --- | --- |

—

vaatab läbi iga-aastased finantsaruanded.

Lisaks võib komisjon otsustada teha igal üksikjuhul eraldi kohapealseid kontrolle, et veenduda laborite vastavuses määramiskriteeriumidele ning kontrollida, kas esitatud ühe- või mitmeaastaseid programme on nõuetekohaselt rakendatud ja nende kohta on nõuetekohaselt aruandeid esitatud,

| — | elementidega seoses, mida ei ole dokumentide läbivaatamise abil lihtne kontrollida, |
| --- | --- |

—

elementidega seoses, mida ei ole dokumentide läbivaatamise abil lihtne kontrollida,

| — | kui aruannetest või muudest teabeallikatest nähtub probleeme või nõuete rikkumisi. |
| --- | --- |

—

kui aruannetest või muudest teabeallikatest nähtub probleeme või nõuete rikkumisi.

3.4.2.   Riiklikud referentlaborid

Riiklikud referentlaborid

Riiklike referentlaborite suhtes ametliku kontrolli määruse artikli 99 lõikes 3 kirjeldatud komisjoni kontrolle ei kohaldata. Komisjon võib siiski käsitleda riiklike referentlaborite tegevust oma kontrollide raames, mille eesmärk on veenduda liikmesriikide kontrollisüsteemide toimivuses, nagu on kirjeldatud kõnealuse määruse artiklites 116–119.

3.4.2.1.   Riiklikud referentlaborid: laboritevahelised võrdlevad uuringud ja pädevuskontrollid

Riiklikud referentlaborid: laboritevahelised võrdlevad uuringud ja pädevuskontrollid

Ametliku kontrolli määruse artikli 94 lõike 2 punkti c kohaselt jälgivad ELi referentlaborid regulaarselt riiklike referentlaborite tegevust laboritevaheliste võrdlevate uuringute või pädevuskontrollide kaudu, eelkõige juhul, kui on kehtestatud õiguslik nõue kasutada teatavaid meetodeid. Riiklikud referentlaborid on vastavalt ametliku kontrolli määruse artikli 101 lõike 1 punktile a kohustatud osalema võrdlevates uuringutes / pädevuskontrollides. Õiguslike nõuete või asjaomase analüüdi/ohuga seotud ohutusprobleemide puudumisel peaksid riiklikud referentlaborid tegema kõik endast oleneva, et tagada osalemine ELi referentlabori võrdlevates uuringutes / pädevuskontrollides, või põhjendama mitteosalemist.

Vajaduse korral võivad riiklikud referentlaborid või ELi referentlaborid taotleda, et võrdlevas uuringus / pädevuskontrollis osaleks mõni teine liikmesriiki esindav riiklik referentlabor või ametlik labor (ametliku kontrolli määruse artikli 94 lõike 2 punkt c ja artikli 38 lõige 2). Juhul kui riiklik referentlabor ei osale võrdlevas uuringus / pädevuskontrollis või kui ELi referentlabor ei aktsepteeri mitteosalemise põhjendust, tuleks liikmesriike teavitada, et nad võtaksid meetmeid.

Kui riikliku referentlabori tulemused ELi referentlaborite korraldatud võrdlevas uuringus / pädevuskontrollis ei ole piisavalt head, tuleks võtta asjakohaseid järelmeetmeid. Üldiselt tuleks nende meetmete puhul järgida kaheetapilist lähenemisviisi. Esimeses etapis tuleks nõuda, et riiklik referentlabor võtaks tuvastatud probleemide lahendamiseks parandusmeetmeid. Teises etapis, kui parandusmeetmetest hoolimata on tulemused endiselt puudulikud või kui riiklik referentlabor ei tee esimeses etapis kindlaks tehtud probleemide lahendamiseks täielikku koostööd, peaks ELi referentlabor teavitama sellest komisjoni. Komisjon otsustab, milliseid edasisi meetmeid võtta, ja võib nõuda liikmesriigi pädevalt asutuselt meetmete võtmist.

---

(1)  Mõisted „pädev asutus“ ja „volitatud isik“ on määratletud vastavalt ametliku kontrolli määruse artikli 3 punktides 3 ja 5.

1

(2)  Ametliku kontrolli määruse artikli 3 punkti 9 kohaselt mõeldakse „loomade“ all loomi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määruse (EL) 2016/429 (loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus)) (ELT L 84, 31.3.2016, lk 1) artikli 4 punktis 1 määratletud tähenduses. Mõiste „kaubad“ on määratletud ametliku kontrolli määruse artikli 3 punktis 11.

2

(3)  Komisjoni 10. oktoobri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2124, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 looma- ja kaubasaadetiste ametliku kontrolli eeskirjadega, mida kohaldatakse läbi liidu toimuva transiidi, ümberlaadimise ja edasiveo korral, ning millega muudetakse komisjoni määruseid (EÜ) nr 798/2008, (EÜ) nr 1251/2008, (EÜ) nr 119/2009, (EL) nr 206/2010, (EL) nr 605/2010, (EL) nr 142/2011, (EL) nr 28/2012, komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/759 ja komisjoni otsust 2007/777/EÜ (ELT L 321, 12.12.2019, lk 73).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus) (ELT L 84, 31.3.2016, lk 1).

4

(5)  Sealhulgas nõukogu määruses (EMÜ) nr 315/93 määratletud saasteained ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/32/EÜ määratletud soovimatud ained.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

6

(7)  Artikli 29 punkti b alapunktis iv osutatud akrediteerimisprotsessi käigus tuleb kontrollida volitatud isiku tegelikku tegutsemist kooskõlas kõnealuses sättes osutatud asjakohaste standarditega.

7

(8)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/689, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 211).

8

(9)  Komisjoni 28. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 333/2007, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid plii, kaadmiumi, elavhõbeda, anorgaanilise tina, 3-MCPD ja benso(a)püreenisisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes (ELT L 88, 29.3.2007, lk 29).

9

(10)  Komisjoni 23. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 401/2006, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid mükotoksiinide sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes (ELT L 70, 9.3.2006, lk 12).

10

(11)  Komisjoni 27. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 152/2009, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks (ELT L 54, 26.2.2009, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1) tunnistati määrusega (EL) 2017/625 kehtetuks 14. detsembril 2019.

12

(13)  https://ec.europa.eu/eusurvey/runner/contactform/DGSANTE_official_labs_R2017_625

13

(14)  „Paindlik akrediteerimisulatus“ – akrediteerimisulatus, mis võimaldab vastavushindamisasutusel muuta metoodikat ja muid akrediteerimisasutuse kinnituse kohaselt vastavushindamisasutuse pädevusse kuuluvaid parameetreid (ISO/IEC 17011:2017).

14

(15)  Suunised miinimumsoovituste kohta ametlikule laborile, mis on määratud tuvastama Trichinella (keeritsusside) esinemist lihas: https://ec.europa.eu/food/system/files/2021-10/biosafety_fh_legis_guidance_min-recom-trichinella-meat_et.pdf

15

Trichinella

(16)  Komisjoni 17. mai 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/1353, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 seoses juhtumitega, mille korral, ja tingimustega, mille alusel võivad pädevad asutused määrata ametlikud laborid, kes ei vasta kõikide nende poolt ametliku kontrolli või muude ametlike toimingute jaoks kasutatavate meetodite osas asjaomastele tingimustele (ELT L 291, 13.8.2021, lk 20).

16

(17)  https://ec.europa.eu/eusurvey/runner/contactform/DGSANTE_official_labs_R2017_625

17

(18)  Ametliku kontrolli määruse IV lisa I peatüki I–VIII osas on loetletud 8 (kaheksa) loomade ja kaupade kategooriat.

18

(19)  Ametliku kontrolli määruse IV lisa II peatüki I–V osas on loetletud 5 (viis) toimingute kategooriat.

19

(20)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. detsember 2019, Exportslachterij J. Gosschalk, C-477/18 ja C-478/18, punkt 66.

20

(21)  Käesoleva teatise avaldamise kuupäeva seisuga ei ole toidutarneahela autentsuse ja terviklikkuse valdkonnas pädevat ELi referentkeskust veel määratud.

21

(22)  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

22

(23)  „Paindlik akrediteerimisulatus“ – akrediteerimisulatus, mis võimaldab vastavushindamisasutusel muuta metoodikat ja muid akrediteerimisasutuse kinnituse kohaselt vastavushindamisasutuse pädevusse kuuluvaid parameetreid (ISO/IEC 17011:2017).

23

(24)  Komisjoni 17. mai 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/1353, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 seoses juhtumitega, mille korral, ja tingimustega, mille alusel võivad pädevad asutused määrata ametlikud laborid, kes ei vasta kõikide nende poolt ametliku kontrolli või muude ametlike toimingute jaoks kasutatavate meetodite osas asjaomastele tingimustele (ELT L 291, 13.8.2021, lk 20).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

26

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 8.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 467/33 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 467/33

---

Euro vahetuskurss (1)

7. detsember 2022

(2022/C 467/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0529 |
| JPY | Jaapani jeen | 144,44 |
| DKK | Taani kroon | 7,4382 |
| GBP | Inglise nael | 0,86408 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,9190 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9893 |
| ISK | Islandi kroon | 148,70 |
| NOK | Norra kroon | 10,5255 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,322 |
| HUF | Ungari forint | 410,63 |
| PLN | Poola zlott | 4,7003 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9180 |
| TRY | Türgi liir | 19,6256 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5728 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4387 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,1997 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6573 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4286 |
| KRW | Korea vonn | 1 390,87 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,1353 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3476 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5525 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 465,17 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6301 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,432 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,904 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,5023 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,7534 |
| INR | India ruupia | 86,6920 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0529

JPY

Jaapani jeen

144,44

DKK

Taani kroon

7,4382

GBP

Inglise nael

0,86408

SEK

Rootsi kroon

10,9190

CHF

Šveitsi frank

0,9893

ISK

Islandi kroon

148,70

NOK

Norra kroon

10,5255

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,322

HUF

Ungari forint

410,63

PLN

Poola zlott

4,7003

RON

Rumeenia leu

4,9180

TRY

Türgi liir

19,6256

AUD

Austraalia dollar

1,5728

CAD

Kanada dollar

1,4387

HKD

Hongkongi dollar

8,1997

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6573

SGD

Singapuri dollar

1,4286

KRW

Korea vonn

1 390,87

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,1353

CNY

Hiina jüaan

7,3476

HRK

Horvaatia kuna

7,5525

IDR

Indoneesia ruupia

16 465,17

MYR

Malaisia ringit

4,6301

PHP

Filipiini peeso

58,432

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,904

BRL

Brasiilia reaal

5,5023

MXN

Mehhiko peeso

20,7534

INR

India ruupia

86,6920

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Kontrollikoda

| 8.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 467/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 467/34

---

Eriaruanne 24/2022: „Ettevõtetele suunatud e-valitsuse meetmed: komisjoni meetmed on rakendatud, kuid e-teenuste kättesaadavus ELis varieerub endiselt“

(2022/C 467/04)

Euroopa Kontrollikoda avaldas eriaruande 24/2022: „Ettevõtetele suunatud e-valitsuse meetmed: komisjoni meetmed on rakendatud, kuid e-teenuste kättesaadavus ELis varieerub endiselt“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebilehel https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=62438

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 8.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 467/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 467/35

---

Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC) 2023. aasta tööprogrammi kohased konkursikutsed ja nendega seotud tegevused teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa Horisont“ (2021–2027) raames

(2022/C 467/05)

Käesolevaga teatatakse Euroopa Innovatsiooninõukogu 2023. aasta tööprogrammi kohaste konkursikutsete ja nendega seotud tegevuste algatamisest teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa Horisont“ (2021–2027) raames.

Komisjon võttis Euroopa Innovatsiooninõukogu 2023. aasta tööprogrammi vastu 7. detsembri 2022. aasta otsusega C(2022)8600.

Neile konkurssidele oodatakse taotlusi. Euroopa Innovatsiooninõukogu 2023. aasta tööprogramm koos tähtaegade ja eelarvetega on avaldatud rahastamisvõimaluste ja hangete portaalis, kus on ka teave konkursikutsete ja nendega seotud tegevuste tingimuste kohta ning konkurssidel osalemise juhend taotlejatele:

| | https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/home |
| --- | --- |

https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/home

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 8.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 467/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 467/36

---

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite importi käsitleva dumpinguvastase uurimise taasalustamise kohta

(2022/C 467/06)

Euroopa Komisjon on saanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (1) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 12 kohase taotluse. Taotluse kohaselt tuleks uurida, kas Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik“) pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/2011 (2) kehtestatud dumpinguvastased meetmed on avaldanud mõju ekspordihindadele ja edasimüügihindadele või hilisematele müügihindadele liidus. Selliseid uurimisi nimetatakse absorptsiooni käsitlevateks kordusuurimisteks.

1.   Absorptsiooni käsitleva kordusuurimise algatamise taotlus

Taotluse esitas 28. oktoobril 2022 kaablitootjate ühendus Europacable (edaspidi „taotluse esitaja“) liidu kiudoptilise kaabli tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses.

Taotluse avalik versioon ja analüüs selle kohta, kuivõrd liidu tootjad seda toetavad, on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus. Teave selle kohta, kuidas huvitatud isikud saavad toimikuga tutvuda, on esitatud käesoleva teate punktis 5.4.

2.   Asjaomane toode

Asjaomane toode on Hiina Rahvavabariigist pärit ühemoodilised kiudoptilised kaablid, mis koosnevad ühest või mitmest eraldi varjestatud kiust, kaitsekihiga, võivad sisaldada elektrijuhte (edaspidi „asjaomane toode“).

Asjaomase toote hulka ei kuulu:

| i) | kaablid, mille kõik optilised kiud on kas ühes või mõlemas otsas eraldi ühendusliidestega, ning |
| --- | --- |

i)

kaablid, mille kõik optilised kiud on kas ühes või mõlemas otsas eraldi ühendusliidestega, ning

| ii) | merealuseks kasutuseks mõeldud kaablid. Merealuseks kasutuseks mõeldud kaablid on plastisolatsiooniga kiudoptilised kaablid, mis sisaldavad vask- või alumiiniumjuhti, ja milles kiud asuvad metallmooduli(te)s. |
| --- | --- |

ii)

merealuseks kasutuseks mõeldud kaablid. Merealuseks kasutuseks mõeldud kaablid on plastisolatsiooniga kiudoptilised kaablid, mis sisaldavad vask- või alumiiniumjuhti, ja milles kiud asuvad metallmooduli(te)s.

Asjaomane toode kuulub praegu CN-koodi ex 8544 70 00 (TARIC kood 8544700010) alla. CN- ja TARICi koodid on esitatud ainult teadmiseks.

3.   Kehtivad meetmed

Praegu kohaldatav meede on lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/2011, mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/72, (3) mida on parandatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/469 (4).

4.   Absorptsiooni käsitleva kordusuurimise algatamise põhjused

Taotluse esitaja on toonud piisavalt tõendeid selle kohta, et pärast algset uurimisperioodi on Hiina ekspordihinnad langenud. Hiina ekspordihindade langus on nähtavasti kärpinud meetmete loodetud parandavat mõju. Taotluses esitatud tõendid näitavad, et seda hinnalangust ei saa seletada peamise tooraine ekspordihinna languse ega tootevaliku muutusega.

5.   Menetlus

Pärast liikmesriikide teavitamist on komisjon jõudnud seisukohale, et taotlus on esitatud liidu tootmisharu poolt või selle nimel ja et absorptsiooni kohta on piisavalt tõendeid. Seega taasalustab ta uurimist alusmääruse artikli 12 alusel.

Kordusuurimise eesmärk on teha kindlaks, kas pärast algset uurimisperioodi ja enne või pärast meetmete kehtestamist on ekspordihinnad langenud või liitu imporditud toote edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad ei ole muutunud või on muutunud ebapiisavalt.

Kui väited leiavad kinnitust, hinnatakse ekspordihinnad uuesti vastavalt alusmääruse artiklile 2, et kõrvaldada kindlaksmääratud kahju, ning arvutatakse uuesti dumpingumarginaalid, võttes arvesse ümberhinnatud ekspordihindu. Normaalväärtuse väidetavaid muutusi võetakse arvesse ainult juhul, kui nõuetekohase tõendusmaterjaliga põhjendatud täielik teave kohandatud normaalväärtuste kohta esitatakse komisjonile käesolevas teates nimetatud tähtaja jooksul. Vastavalt alusmääruse artikli 12 lõikele 3 ei tohi käesoleva uurimise tulemusel kehtestatud dumpinguvastane tollimaks olla rohkem kui kaks korda suurem algselt kehtestatud tollimaksust.

Komisjon juhib osaliste tähelepanu ka teatele COVID-19 puhangu mõju kohta dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele, (5) mida võidakse kohaldada käesoleva uurimise suhtes.

5.1.   
  Märkused taotluse ja uurimise algatamise kohta

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad esitada märkusi taotluse või mis tahes muu uurimise algatamisega seonduva aspekti, sh selle kohta, mil määral nad taotlust toetavad, peavad seda tegema 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Uurimise algatamisega seotud ärakuulamistaotlused tuleb esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

5.2.   
  Asjaomase riigi tootjate
   (6)

  kordusuurimine

Asjaomase riigi tootjate kordusuurimiseks väljavalimise kord. Valikuuring

Kuna käesolevasse kordusuurimisse kaasatavate asjaomase riigi tootjate arv võib kujuneda suureks, kuid uurimine tuleks lõpetada ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada uuritavate tootjate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda nimetakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil tootjatel, sealhulgas nendel, kes ei teinud koostööd uurimises, mille tulemusena käesoleva kordusuurimise aluseks olevad meetmed kehtestati, või nende esindajatel esitada komisjonile nõutav teave oma äriühingu(te) kohta seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate (7) avaldamist. Teave tuleb esitada TRON.tdi kaudu järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R785_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER. Teave platvormile TRON juurdepääsu kohta on esitatud punktides 5.4 ja 5.7.

Selleks et saada asjaomase riigi tootjate valimi moodustamiseks vajalikku teavet, võtab komisjon ühendust ka asjaomase riigi ametiasutustega ja võib võtta ühendust asjaomase riigi tootjate teadaolevate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, valitakse tootjad välja suurima tüüpilise tootmis-, müügi- või ekspordimahu põhjal, mida on võimalik olemasoleva aja jooksul mõistlikult uurida. Vajaduse korral annab komisjon kõigile asjaomase riigi teadaolevatele tootjatele, ametiasutustele ja tootjate ühendustele asjaomase riigi ametiasutuste kaudu teada, millised äriühingud on valimisse kaasatud.

Pärast seda, kui komisjon on saanud tootjatest valimi moodustamiseks vajaliku teabe, teatab ta asjaomastele isikutele, kas ta on otsustanud nad valimisse kaasata. Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse märke valimi moodustamise kohta. Märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Valimisse kaasatud tootjad peavad esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast nende valimisse kaasamise otsusest teatamist (kui ei ole sätestatud teisiti).

Asjaomase riigi tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2642.

Valimisse kuuluvad isikud, kes kavatsevad taotleda normaalväärtuse läbivaatamist, peavad sama tähtaja jooksul esitama täieliku teabe muudetud normaalväärtuste kohta vastavalt alusmääruse artikli 12 lõikele 5. Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a põhines algse uurimise käigus kindlakstehtud normaalväärtus kõigi eksportivate tootjate puhul Argentina moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude alusel arvutatud normaalväärtusel.

Ilma et see mõjutaks võimalust alusmääruse artiklit 18, käsitatakse neid äriühinguid, kes on nõustunud oma võimaliku valimisse kaasamisega, kuid keda sinna ei kaasata, koostööd tegevana.

5.3.   
  Sõltumatute importijate
   (8)

  uurimine
   (9)

Käesolevas uurimises on kutsutud osalema sõltumatud importijad, kes impordivad asjaomast toodet asjaomasest riigist liitu, sealhulgas neid, kes ei teinud koostööd praegu kehtivate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises.

Kuna käesolevasse kordusuurimisse kaasatavate sõltumatute importijate arv võib kujuneda suureks, kuid uurimine tuleks lõpetada ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada uuritavate sõltumatute importijate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda nimetakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel, sealhulgas nendel, kes ei teinud koostööd uurimises, mille tulemusena käesoleva kordusuurimise aluseks olevad meetmed kehtestati, või nende esindajatel, endast komisjonile teada anda. Need isikud peavad endast teada andma seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist ja esitama komisjonile oma äriühingu(te) kohta käesoleva teate lisas nõutud teabe.

Selleks et saada vajalik teave sõltumatute importijate valimi moodustamiseks, võib komisjon võtta ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida asjaomasest riigist pärit asjaomase toote suurima tüüpilise müügimahu järgi liidus, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele sõltumatutele importijatele ja importijate ühendustele teada, millised äriühingud valimisse kaasatakse.

Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse ka märke valimi moodustamise kohta. Märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon valimisse kaasatud sõltumatutele importijatele küsimustikud. Kõnealused isikud peavad esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist (kui ei ole sätestatud teisiti).

Sõltumatutele importijatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2642.

5.4.   
  Huvitatud isikud

Selleks et uurimises osaleda, peavad huvitatud isikud, näiteks asjaomase riigi tootjad, liidu tootjad, importijad ja neid esindavad ühendused, kasutajad ja neid esindavad ühendused, ametiühingud ja tarbijaid esindavad ühendused kõigepealt tõendama, et nende tegevuse ja asjaomase toote vahel on objektiivne seos.

Asjaomase riigi tootjaid, importijaid ja neid esindavaid ühendusi, kes teevad teabe kättesaadavaks punktides 5.2 ja 5.3 kirjeldatud viisil, käsitatakse huvitatud isikutena, kui nende tegevuse ja asjaomase toote vahel on objektiivne seos.

Muud isikud võivad osaleda uurimises huvitatud isikuna alles pärast seda, kui nad on endast teada andnud ning kui nende tegevuse ja asjaomase toote vahel on objektiivne seos. Huvitatud isikuna käsitamine ei piira alusmääruse artikli 18 kohaldamist.

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimik on saadaval TRON.tdi platvormil järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Juurdepääsu saamiseks järgige sellel lehel esitatud juhiseid (10).

5.5.   
  Muud kirjalikud esildised

Vastavalt käesolevale teatele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja seda kinnitavad tõendid. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.6.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlused tuleb esitada kirjalikult ja need peavad olema põhjendatud, samuti tuleb esitada kokkuvõte sellest, mida huvitatud isikud soovivad ärakuulamisel arutada. Ärakuulamine piirdub küsimustega, mille huvitatud isikud on eelnevalt kirjalikult esitanud.

Põhimõtteliselt ei kasutata ärakuulamist selliste faktide esitamiseks, mida veel toimikus ei ole, kuid sujuva menetlemise huvides ja selleks, et komisjoni talitustel uurimine edeneks, võib huvitatud isikutel paluda esitada pärast ärakuulamist uusi fakte.

5.7.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevatel uurimistel komisjonile esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigusi. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt konkreetse loa, mis sõnaselgelt võimaldab komisjonil a) kasutada kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevas menetluses ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

Kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Sensitive“ (11). Uurimise käigus teavet esitavatel isikutel palutakse oma teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlust põhjendada.

Isikud, kes esitavad teavet märkega „Sensitive“, peavad vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada. Kui konfidentsiaalset teavet esitav isik ei anna teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlusele sobilikku põhjendust või ei esita nõutavas vormis ja nõutava kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib komisjon jätta sellise teabe arvesse võtmata, kui asjakohastest allikatest ei ole teabe õigsust võimalik rahuldavalt kontrollida.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas huvitatud isikuna registreerimise taotlused, skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) kaudu. TRON.tdi-d või e-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektroonselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „KIRJAVAHETUS EUROOPA KOMISJONIGA KAUBANDUSE KAITSEMEETMETEGA SEOTUD UURIMISTES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://europa.eu/!7tHpY3. Huvitatud isikutel tuleb esitada oma nimi, aadress ja telefoninumber ning toimiv ametlik e-posti aadress, mida vaadatakse iga päev. Kui kontaktandmed on saadud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult TRON.tdi või e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt muude sidevahendite kaudu või kui dokumendi laadi tõttu tuleb see saata tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavad eeskirjad ja lisateabe komisjoniga suhtlemise, sealhulgas TRON.tdi ja e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta eespool osutatud juhendist, milles käsitletakse huvitatud isikutega suhtlemist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI

E-post: TRADE-R785-OFC-ABSORPTION@ec.europa.eu

6.   Uurimise ajakava

Vastavalt alusmääruse artikli 12 lõikele 4 viiakse uurimine tavaliselt lõpule kuue kuu jooksul ja igal juhul hiljemalt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

7.   Teabe esitamine

Üldjuhul võivad huvitatud isikud esitada teavet üksnes käesoleva teate punktis 5 nimetatud tähtaegade jooksul.

Selleks et viia uurimine lõpule ettenähtud tähtaja jooksul, ei aktsepteeri komisjon teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks lõplike järelduste kohta, või kui see on asjakohane, siis märkuste esitamiseks täiendavate lõplike järelduste kohta.

8.   Võimalus esitada märkusi teiste isikute esildiste kohta

Huvitatud isikutele kaitseõiguse tagamiseks tuleks neile anda võimalus esitada märkusi teiste huvitatud isikute esitatud teabe kohta. Huvitatud isikud võivad käsitleda üksnes neid küsimusi, mis sisalduvad teiste huvitatud isikute esildistes, mitte aga tõstatada uusi probleeme.

Märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud lõplike järelduste kohta, tuleks esitada viie päeva jooksul pärast lõplike järelduste kohta märkuste esitamiseks määratud tähtpäeva (kui ei ole sätestatud teisiti). Kui avaldatakse täiendavad lõplikud järeldused, tuleks märkused kõnealuseid järeldusi käsitleva teabe kohta, mille on esitanud teised huvitatud isikud, esitada ühe päeva jooksul pärast nende märkuste tegemiseks määratud tähtaega (kui ei ole sätestatud teisiti).

Need tähtajad ei piira komisjoni õigust küsida huvitatud isikutelt nõuetekohaselt põhjendatud juhul lisateavet.

9.   Käesolevas teates kindlaks määratud tähtaegade pikendamine

Käesolevas teates esitatud tähtaegade pikendamist tuleks taotleda üksnes erandlike asjaolude korral ja seda võimaldatakse ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhul. Igal juhul pikendatakse küsimustikule vastamise tähtaega tavaliselt kolm päeva, ning üldjuhul mitte rohkem kui seitse päeva. Käesolevas algatamisteates osutatud muu teabe esitamise tähtaegu ei pikendata rohkem kui kolm päeva, välja arvatud erandlike asjaolude korral.

10.   Koostööst keeldumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võib sellise teabe jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Elektroonses vormis koostöö puudumist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa ebaratsionaalse lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamatult ühendust võtta.

11.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kõigi muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute või kolmandate isikute kaitseõigust.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ning taotlust tuleks põhjendada. Ärakuulamise eest vastutav ametnik analüüsib taotluse põhjendusi. Ärakuulamine tuleks korraldada üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi õigeaegselt lahendatud.

Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. Selleks peaksid huvitatud isikud taotlema ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult kiiresti pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Kui ärakuulamistaotlus on esitatud pärast kõnealuseid tähtaegu, uurib ärakuulamise eest vastutav ametnik ka tähtajast hiljem esitatud taotluste põhjendusi, tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil https://policy.trade.ec.europa.eu/contacts/hearing-officer_en.

12.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (12).

Isikuandmete kaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete raames toimuvast isikuandmete töötlemisest, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://policy.trade.ec.europa.eu/enforcement-and-protection/trade-defence_en.

---

(1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

(2)  Komisjoni 17. novembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes (ELT L 410, 18.11.2021, lk 51).

(3)  Komisjoni 18. jaanuari 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/72, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes (ELT L 12, 19.1.2022, lk 34).

(4)  Komisjoni 23. märtsi 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/469, millega parandatakse rakendusmäärust (EL) 2022/72, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes (ELT L 96, 24.3.2022, lk 36).

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A52020XC0316%2802%29.

(6)  Tootja on asjaomase riigi äriühing, kes toodab ja ekspordib asjaomast toodet liidu turule kas otse või kolmanda isiku kaudu, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad asjaomase toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(7)  Kõik käesoleva teate avaldamisele osutavad viited viitavad teate avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole märgitud teisiti.

(8)  Valimisse võivad kuuluda ainult importijad, kes ei ole asjaomase riigi tootjatega seotud. Tootjatega seotud importijad peavad täitma küsimustiku I lisa nende eksportivate tootjate kohta. Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õe või venna abikaasa. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013, 9. oktoober 2013, (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

(9)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muul otstarbel kui vaid dumpingu kindlakstegemiseks.

(10)  Tehniliste probleemide korral võtke ühendust kaubandustalitusega e-posti aadressil trade-service-desk@ec.europa.eu või telefoninumbril +32 22979797.

(11)  Märkega „Sensitive“ tähistatakse dokument, mida alusmääruse artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt käsitatakse konfidentsiaalsena. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

---

LISA

| ☐ | Konfidentsiaalne versioon |
| --- | --- |
| ☐ | Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon |
| (teha rist sobivasse ruutu) |

☐

Konfidentsiaalne versioon

☐

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon

(teha rist sobivasse ruutu)

HIINA RAHVAVABARIIGIST PÄRIT KIUDOPTILISTE KAABLITE IMPORDI SUHTES KOHALDATAVATE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE ABSORPTSIOONI UURIMINE

SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE VALIMI MOODUSTAMISEKS VAJALIK TEAVE

Käesoleva vormi abil saavad sõltumatud importijad esitada teavet, mida on vaja valimi moodustamiseks vastavalt algatamisteate punktile 5.3.

Nii konfidentsiaalne versioon kui ka huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon tuleb komisjonile tagasi saata vastavalt algatamisteates esitatud juhistele.

1.   NIMI JA KONTAKTANDMED

Esitage oma äriühingu kohta järgmised andmed:

| Äriühingu nimi | |
| --- | --- |
| Aadress | |
| Kontaktisik | |
| E-posti aadress | |
| Telefoninumber | |

Äriühingu nimi

Aadress

Kontaktisik

E-posti aadress

Telefoninumber

2.   KÄIVE JA MÜÜGIMAHT

Märkige äriühingu kogukäive eurodes, algatamisteates määratletud asjaomase toote väärtus eurodes ning maht tonnides ja kaablikilomeetrites Hiina Rahvavabariigist importimisel ning pärast importimist liidu turule edasimüümisel algsel uurimisperioodi (1. juuli 2019 – 30. juuni 2020) ja absorptsiooni uurimise perioodi (1. oktoober 2021 – 30. september 2022) jooksul.

| | Algne uurimisperiood
  (1. juuli 2019 – 30. juuni 2020) | Absorptsiooni uurimise periood (1. oktoober 2021 – 30. september 2022) |
| --- | --- | --- |
| | Maht tonnides | Maht (kaablikilomeetrites) | Väärtus eurodes | Maht tonnides | Maht (kaablikilomeetrites) | Väärtus eurodes |
| Teie äriühingu kogukäive eurodes | | | | | | |
| Hiina Rahvavabariigist pärit asjaomase toote import | | | | | | |
| Asjaomase toote edasimüük liidu turul pärast Hiina Rahvavabariigist importimist | | | | | | |

Algne uurimisperiood

(1. juuli 2019 – 30. juuni 2020)

Absorptsiooni uurimise periood (1. oktoober 2021 – 30. september 2022)

Maht tonnides

Maht (kaablikilomeetrites)

Väärtus eurodes

Maht tonnides

Maht (kaablikilomeetrites)

Väärtus eurodes

Teie äriühingu kogukäive eurodes

Hiina Rahvavabariigist pärit asjaomase toote import

Asjaomase toote edasimüük liidu turul pärast Hiina Rahvavabariigist importimist

3.   TEIE ÄRIÜHINGU JA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE TEGEVUS (1)

Esitage täpne kirjeldus oma äriühingu ja kõikide asjaomase toote tootmisesse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine müük) kaasatud seotud äriühingute tegevuse kohta (loetlege need äriühingud ja märkige nende suhe teie äriühinguga). Kõnealuse tegevuse alla kuulub näiteks asjaomase toote müük, selle valmistamine alltöövõtu korras, selle töötlemine ja sellega kauplemine (loetelu ei ole täielik).

| Äriühingu nimi ja asukoht | Tegevus | Suhe teie äriühinguga |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Äriühingu nimi ja asukoht

Tegevus

Suhe teie äriühinguga

4.   MUU TEAVE

Esitage muu teave, mis äriühingu arvates võib komisjoni valimi moodustamisel aidata.

5.   TÕENDAMINE

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et te peate vastama küsimustikule ning olema nõus, et teie äriühingu ruume külastatakse vastuste kontrollimiseks. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst hoidumisena. Komisjon teeb järeldused koostööst keelduvate importijate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib sellistele äriühingutele olla ebasoodsam, kui see oleks olnud nende koostöö korral.

Volitatud ametiisiku allkiri:

Volitatud ametiisiku nimi ja ametikoht:

Kuupäev:

---

(1)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õe või venna abikaasa. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013, 9. oktoober 2013, (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

---