# Europeiska unionens C 410/2022

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 410 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången26 oktober 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 410

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången26 oktober 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 410/01 | Eurons växelkurs — 25 oktober 2022 | 1 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2022/C 410/02 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  ) | 2 |
| 2022/C 410/03 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 410/04 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  ) | 4 |
| 2022/C 410/05 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  ) | 5 |
| 2022/C 410/06 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  ) | 6 |
| 2022/C 410/07 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  ) | 7 |

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 410/01

Eurons växelkurs — 25 oktober 2022

1

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2022/C 410/02

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  )

1

2

2022/C 410/03

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  )

1

3

2022/C 410/04

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  )

1

4

2022/C 410/05

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  )

1

5

2022/C 410/06

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  )

1

6

2022/C 410/07

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  )

1

7

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 410/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10906 – INFRAVIA / LIBERTY GLOBAL / TELEFÓNICA / OPAL) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 8 |
| 2022/C 410/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10800 – AHLSELL / SANISTAL) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 10 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 410/10 | Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 12 |
| 2022/C 410/11 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 27 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2022/C 410/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10906 – INFRAVIA / LIBERTY GLOBAL / TELEFÓNICA / OPAL) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

8

2022/C 410/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10800 – AHLSELL / SANISTAL) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

10

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2022/C 410/10

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

12

2022/C 410/11

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

27

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 26.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 410/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 410/1

---

Eurons växelkurs (1)

25 oktober 2022

(2022/C 410/01)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 0,9861 |
| JPY | japansk yen | 146,84 |
| DKK | dansk krona | 7,4387 |
| GBP | pund sterling | 0,87143 |
| SEK | svensk krona | 10,9728 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9888 |
| ISK | isländsk krona | 142,90 |
| NOK | norsk krona | 10,3910 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,472 |
| HUF | ungersk forint | 413,70 |
| PLN | polsk zloty | 4,7770 |
| RON | rumänsk leu | 4,9036 |
| TRY | turkisk lira | 18,3508 |
| AUD | australisk dollar | 1,5599 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3537 |
| HKD | Hongkongdollar | 7,7407 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7321 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4050 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 417,50 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 18,2211 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,2072 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5315 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 407,12 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6697 |
| PHP | filippinsk peso | 57,988 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 37,758 |
| BRL | brasiliansk real | 5,2254 |
| MXN | mexikansk peso | 19,6353 |
| INR | indisk rupie | 81,6530 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

0,9861

JPY

japansk yen

146,84

DKK

dansk krona

7,4387

GBP

pund sterling

0,87143

SEK

svensk krona

10,9728

CHF

schweizisk franc

0,9888

ISK

isländsk krona

142,90

NOK

norsk krona

10,3910

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,472

HUF

ungersk forint

413,70

PLN

polsk zloty

4,7770

RON

rumänsk leu

4,9036

TRY

turkisk lira

18,3508

AUD

australisk dollar

1,5599

CAD

kanadensisk dollar

1,3537

HKD

Hongkongdollar

7,7407

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7321

SGD

singaporiansk dollar

1,4050

KRW

sydkoreansk won

1 417,50

ZAR

sydafrikansk rand

18,2211

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,2072

HRK

kroatisk kuna

7,5315

IDR

indonesisk rupiah

15 407,12

MYR

malaysisk ringgit

4,6697

PHP

filippinsk peso

57,988

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

37,758

BRL

brasiliansk real

5,2254

MXN

mexikansk peso

19,6353

INR

indisk rupie

81,6530

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 26.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 410/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 410/2

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 410/02)

| Medlemsstat | Italien |
| --- | --- |
| Berörd flyglinje | Alghero-Rom Fiumicino t/r |
| Kontraktets löptid | Från och med den 17 februari 2023 till och med den 26 oktober 2024 |
| Tidsfrist för inlämnande av anbud | den 27 december 2022 |
| Adress från vilken texten med erbjudandet att delta i anbudsförfarandet, och all annan relevant information och/eller dokumentation om anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten kan erhållas | För närmare upplysningar kontakta:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, 41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIEN |

Medlemsstat

Italien

Berörd flyglinje

Alghero-Rom Fiumicino t/r

Kontraktets löptid

Från och med den 17 februari 2023 till och med den 26 oktober 2024

Tidsfrist för inlämnande av anbud

den 27 december 2022

Adress från vilken texten med erbjudandet att delta i anbudsförfarandet, och all annan relevant information och/eller dokumentation om anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten kan erhållas

För närmare upplysningar kontakta:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, 41

09123 Cagliari

ITALIEN

Tfn +39 0706067331

Fax +39 0706067309

Webbplats: http://www.regione.sardegna.it

E-post: trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 26.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 410/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 410/3

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 410/03)

| Medlemsstat | Italien |
| --- | --- |
| Berörd flyglinje | Alghero-Milano Linate t/r |
| Kontraktets löptid | Från och med den 17 februari 2023 till och med den 26 oktober 2024 |
| Tidsfrist för inlämnande av anbud | den 27 december 2022 |
| Adress från vilken texten med erbjudandet att delta i anbudsförfarandet, och all annan relevant information och/eller dokumentation om anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten kan erhållas | För närmare upplysningar kontakta:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, 41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIEN |

Medlemsstat

Italien

Berörd flyglinje

Alghero-Milano Linate t/r

Kontraktets löptid

Från och med den 17 februari 2023 till och med den 26 oktober 2024

Tidsfrist för inlämnande av anbud

den 27 december 2022

Adress från vilken texten med erbjudandet att delta i anbudsförfarandet, och all annan relevant information och/eller dokumentation om anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten kan erhållas

För närmare upplysningar kontakta:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, 41

09123 Cagliari

ITALIEN

Tfn +39 0706067331

Fax +39 0706067309

Webbplats: http://www.regione.sardegna.it

E-post: trasporti@pec.regione.sardegna.it trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 26.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 410/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 410/4

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 410/04)

| Medlemsstat | Italien |
| --- | --- |
| Berörd flyglinje | Cagliari – Rom Fiumicino t/r |
| Kontraktets löptid | Från och med den 17 februari 2023 till och med den 26 oktober 2024 |
| Tidsfrist för inlämnande av anbud | den 27 december 2022 |
| Adress från vilken texten med erbjudandet att delta i anbudsförfarandet, och all annan relevant information och/eller dokumentation om anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten kan erhållas | För närmare upplysningar kontakta:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, 41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIEN |

Medlemsstat

Italien

Berörd flyglinje

Cagliari – Rom Fiumicino t/r

Kontraktets löptid

Från och med den 17 februari 2023 till och med den 26 oktober 2024

Tidsfrist för inlämnande av anbud

den 27 december 2022

Adress från vilken texten med erbjudandet att delta i anbudsförfarandet, och all annan relevant information och/eller dokumentation om anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten kan erhållas

För närmare upplysningar kontakta:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, 41

09123 Cagliari

ITALIEN

Tfn +39 0706067331

Fax +39 0706067309

Webbplats: http://www.regione.sardegna.it

E-post: trasporti@pec.regione.sardegna.it, trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 26.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 410/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 410/5

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 410/05)

| Medlemsstat | Italien |
| --- | --- |
| Berörd flyglinje | Cagliari-Milano Linate t/r |
| Kontraktets löptid | Från och med den 17 februari 2023 till och med den 26 oktober 2024 |
| Tidsfrist för inlämnande av anbud | den 27 december 2022 |
| Adress från vilken texten med erbjudandet att delta i anbudsförfarandet, och all annan relevant information och/eller dokumentation om anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten kan erhållas | För närmare upplysningar kontakta:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, 41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIEN |

Medlemsstat

Italien

Berörd flyglinje

Cagliari-Milano Linate t/r

Kontraktets löptid

Från och med den 17 februari 2023 till och med den 26 oktober 2024

Tidsfrist för inlämnande av anbud

den 27 december 2022

Adress från vilken texten med erbjudandet att delta i anbudsförfarandet, och all annan relevant information och/eller dokumentation om anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten kan erhållas

För närmare upplysningar kontakta:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, 41

09123 Cagliari

ITALIEN

Tfn +39 0706067331

Fax +39 0706067309

Webbplats: http://www.regione.sardegna.it

E-post: trasporti@pec.regione.sardegna.it, trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 26.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 410/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 410/6

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 410/06)

| Medlemsstat | Italien |
| --- | --- |
| Berörd flyglinje | Olbia-Rom Fiumicino t/r |
| Kontraktets löptid | Från och med den 17 februari 2023 till och med den 26 oktober 2024 |
| Tidsfrist för inlämnande av anbud | den 27 december 2022 |
| Adress från vilken texten med erbjudandet att delta i anbudsförfarandet, och all annan relevant information och/eller dokumentation om anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten kan erhållas | För närmare upplysningar kontakta:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, 41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIEN |

Medlemsstat

Italien

Berörd flyglinje

Olbia-Rom Fiumicino t/r

Kontraktets löptid

Från och med den 17 februari 2023 till och med den 26 oktober 2024

Tidsfrist för inlämnande av anbud

den 27 december 2022

Adress från vilken texten med erbjudandet att delta i anbudsförfarandet, och all annan relevant information och/eller dokumentation om anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten kan erhållas

För närmare upplysningar kontakta:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, 41

09123 Cagliari

ITALIEN

Tfn +39 0706067331

Fax +39 0706067309

Webbplats: http://www.regione.sardegna.it

E-post: trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 26.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 410/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 410/7

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 410/07)

| Medlemsstat | Italien |
| --- | --- |
| Berörd flyglinje | Olbia-Milano Linate t/r |
| Kontraktets löptid | Från och med den 17 februari 2023 till och med den 26 oktober 2024 |
| Tidsfrist för inlämnande av anbud | den 27 december 2022 |
| Adress från vilken texten med erbjudandet att delta i anbudsförfarandet, och all annan relevant information och/eller dokumentation om anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten kan erhållas | För närmare upplysningar kontakta:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, 41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIEN |

Medlemsstat

Italien

Berörd flyglinje

Olbia-Milano Linate t/r

Kontraktets löptid

Från och med den 17 februari 2023 till och med den 26 oktober 2024

Tidsfrist för inlämnande av anbud

den 27 december 2022

Adress från vilken texten med erbjudandet att delta i anbudsförfarandet, och all annan relevant information och/eller dokumentation om anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten kan erhållas

För närmare upplysningar kontakta:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, 41

09123 Cagliari

ITALIEN

Tfn +39 0706067331

Fax +39 0706067309

Webbplats: http://www.regione.sardegna.it

E-post: trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 26.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 410/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 410/8

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10906 – INFRAVIA / LIBERTY GLOBAL / TELEFÓNICA / OPAL)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 410/08)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | InfraVia Capital Partners S.A.S. (InfraVia, Frankrike), |
| --- | --- |

—

InfraVia Capital Partners S.A.S. (InfraVia, Frankrike),

| — | Liberty Global plc (Liberty Global, Förenade kungariket), |
| --- | --- |

—

Liberty Global plc (Liberty Global, Förenade kungariket),

| — | Telefónica S.A. (Telefónica, Spanien), |
| --- | --- |

—

Telefónica S.A. (Telefónica, Spanien),

| — | Liberty Global Investment JVco Limited (Opal, Förenade kungariket). |
| --- | --- |

—

Liberty Global Investment JVco Limited (Opal, Förenade kungariket).

InfraVia, Liberty Global och Telefónica kommer att förvärva gemensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, över Opal.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

2.

| — | InfraVia: ett oberoende investeringsbolag som fungerar som förvaltningsbolag för investeringsfonder specialiserat på infrastruktur- och tekniksektorerna, |
| --- | --- |

—

InfraVia: ett oberoende investeringsbolag som fungerar som förvaltningsbolag för investeringsfonder specialiserat på infrastruktur- och tekniksektorerna,

| — | Liberty Global: operatör av kabelnät som erbjuder tjänster för tv, bredbandsinternet, fast telefoni och mobil telekommunikation i flera länder i Europa, bland annat genom VMED O2 UK Limited (Virgin Media O2) i Förenade kungariket, som de kontrollerar gemensamt med Telefónica. |
| --- | --- |

—

Liberty Global: operatör av kabelnät som erbjuder tjänster för tv, bredbandsinternet, fast telefoni och mobil telekommunikation i flera länder i Europa, bland annat genom VMED O2 UK Limited (Virgin Media O2) i Förenade kungariket, som de kontrollerar gemensamt med Telefónica.

| — | Telefónica: ett globalt telekommunikationsföretag som driver fasta och mobila kommunikationsnät och som erbjuder tjänster för fast telefoni, mobil telekommunikation, internet och tv under ett antal varumärken, bland annat genom Virgin Media O2 i Förenade kungariket, som de kontrollerar gemensamt med Liberty Global. |
| --- | --- |

—

Telefónica: ett globalt telekommunikationsföretag som driver fasta och mobila kommunikationsnät och som erbjuder tjänster för fast telefoni, mobil telekommunikation, internet och tv under ett antal varumärken, bland annat genom Virgin Media O2 i Förenade kungariket, som de kontrollerar gemensamt med Liberty Global.

3.

Opals affärsverksamhet kommer att vara att bygga och driva ett fiber till hemmet-nät i grossistledet i syfte att bedriva partihandel med Virgin Media O2, tredjepartsleverantörer av internettjänster samt företagskunder i Förenade kungariket.

4.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

5.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10906 – INFRAVIA / LIBERTY GLOBAL / TELEFÓNICA / OPAL

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 26.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 410/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 410/10

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10800 – AHLSELL / SANISTAL)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 410/09)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Ahlsell Danmark ApS (Danmark, Ahlsell), kontrollerat av CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (Luxemburg, CVC) |
| --- | --- |

—

Ahlsell Danmark ApS (Danmark, Ahlsell), kontrollerat av CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (Luxemburg, CVC)

| — | Sanistål A/S (Danmark, Sanistal) |
| --- | --- |

—

Sanistål A/S (Danmark, Sanistal)

Ahlsell kommer att förvärva ensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, över hela Sanistal.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier och genom ett offentligt bud tillkännagivet den 24 maj 2022.

2.

| — | CVC är en stor global investeringsförvaltare med inriktning på riskkapital, andrahandsmarknaden och krediter. |
| --- | --- |

—

CVC är en stor global investeringsförvaltare med inriktning på riskkapital, andrahandsmarknaden och krediter.

| — | Ahlsell är ett portföljföretag i CVC-fonden verksamt som återförsäljare och distributör av främst installationsprodukter, verktyg och material till professionella kunder i Norden. |
| --- | --- |

—

Ahlsell är ett portföljföretag i CVC-fonden verksamt som återförsäljare och distributör av främst installationsprodukter, verktyg och material till professionella kunder i Norden.

| — | Sanistal har ett brett sortiment av produkter med huvudsaklig inriktning på VVS, ventilation och luftkonditionering, samt verktyg och material, inklusive personlig skyddsutrustning, för industri och byggnation i Danmark och Baltikum. |
| --- | --- |

—

Sanistal har ett brett sortiment av produkter med huvudsaklig inriktning på VVS, ventilation och luftkonditionering, samt verktyg och material, inklusive personlig skyddsutrustning, för industri och byggnation i Danmark och Baltikum.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10800 – AHLSELL / SANISTAL

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 26.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 410/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 410/12

---

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2022/C 410/10)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana”

EU-nr: PDO-IT-0009-AM01 – 6 juli 2021

SUB (X) SGB ( )

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

Producentorganisationen för skydd och främjande av ”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana” [Consorzio dei Produttori per la Tutela e Valorizzazione del Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana], med säte vid Bergamos handelskammare, Largo Belotti 16 – 24121 Bergamo. Tfn +39 354524880. Fax +39 354524881. E-post: formaidemutavbdop@gmail.com. Certifierad e-postadress: formaidemut@pec.it.

Producentorganisationen för ”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana” har behörighet att ansöka om ändring i enlighet med artikel 13.1 i dekret nr 12511 av den 14 oktober 2013 från det italienska ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen (ändringarna)

| ☐ | Produktens namn |
| --- | --- |

☐

Produktens namn

| ☒ | Produktbeskrivning |
| --- | --- |

☒

Produktbeskrivning

| ☐ | Geografiskt område |
| --- | --- |

☐

Geografiskt område

| ☒ | Bevis på ursprung |
| --- | --- |

☒

Bevis på ursprung

| ☒ | Produktionsmetod |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetod

| ☒ | Samband |
| --- | --- |

☒

Samband

| ☒ | Märkning |
| --- | --- |

☒

Märkning

| ☒ | Annat: Ändring av produktspecifikationens form så att den delas in i artiklar enligt förordningen. Kompletterande uppgifter om inspektionsorganet. Förpackning. |
| --- | --- |

☒

Annat: Ändring av produktspecifikationens form så att den delas in i artiklar enligt förordningen. Kompletterande uppgifter om inspektionsorganet. Förpackning.

4.   Typ av ändring(ar)

| ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

| ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar)

Inledning

Den skyddade ursprungsbeteckningen ”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana” registrerades genom förordning (EG) nr 1107/96 av den 12 juni 1996 (SUB) enligt artikel 17 i förordning (EEG) nr 2081/92.

De dokument som registrerades hos kommissionen i EU:s register över geografiska beteckningar består av en enda akt med en historisk rapport, en beskrivning av den geografiska miljön och en kort beskrivning av framställningsprocessen, åtföljd av kartor och kompletterad med teknisk fil nr 0039 345 81377 av den 22 februari 1995, som består av följande stycken (onumrerade punkter):

| — | Produktbeskrivning. |
| --- | --- |

—

Produktbeskrivning.

| — | Geografiskt område. |
| --- | --- |

—

Geografiskt område.

| — | Bakgrund. |
| --- | --- |

—

Bakgrund.

| — | Bearbetningsmetod. |
| --- | --- |

—

Bearbetningsmetod.

| — | Samband med det geografiska området. |
| --- | --- |

—

Samband med det geografiska området.

| — | Inspektionsorgan. |
| --- | --- |

—

Inspektionsorgan.

Produktspecifikationen för den kontrollerade ursprungsbeteckningen (denominazione di origine controllata – DOC) godkändes genom presidentdekretet av den 10 september 1985 och offentliggjordes i Italiens officiella kungörelseorgan (GURI) nr 112 av den 16 maj 1986. Produktspecifikationen innehåller fyra artiklar som utgör grunden för den nuvarande inspektionsplanen.

De dokument som anges ovan utgör grunden för begäran om ändring.

I och med denna begäran om ändring har den nya specifikationen omformulerats enligt den struktur som ministeriet för jordbrukspolitik har fastställt. Särskilt gäller följande:

| — | Artikel 1 ”Namn” och artikel 3 ”Produktionsområde” behålls. |
| --- | --- |

—

Artikel 1 ”Namn” och artikel 3 ”Produktionsområde” behålls.

| — | Artikel 2 i presidentdekretet av den 10 september 1985 har delats upp och en ny artikel 2 ”Produktbeskrivning” och en ny artikel 5 ”Produktionsmetod” har införts. |
| --- | --- |

—

Artikel 2 i presidentdekretet av den 10 september 1985 har delats upp och en ny artikel 2 ”Produktbeskrivning” och en ny artikel 5 ”Produktionsmetod” har införts.

| — | En ny artikel4 ”Bevis på ursprung” har lagts till. |
| --- | --- |

—

En ny artikel4 ”Bevis på ursprung” har lagts till.

| — | En ny artikel 6 ”Samband med det geografiska området” har lagts till. |
| --- | --- |

—

En ny artikel 6 ”Samband med det geografiska området” har lagts till.

| — | En ny artikel 7 ”Inspektioner” och en ny artikel 8 ”Märkning” har lagts till. |
| --- | --- |

—

En ny artikel 7 ”Inspektioner” och en ny artikel 8 ”Märkning” har lagts till.

Produktbeskrivning

| — | Denna ändring syftar endast till att förtydliga specifikationen och avser artikel 1 i den nuvarande specifikationen (presidentdekretet av den 10 september 1985). |
| --- | --- |

—

Denna ändring syftar endast till att förtydliga specifikationen och avser artikel 1 i den nuvarande specifikationen (presidentdekretet av den 10 september 1985).

Den nuvarande texten

”Ursprungsbeteckningen för osten ’Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana’ erkänns härmed och får endast användas för den produkt som uppfyller kraven i detta dekret vad gäller bearbetningsmetoder och de organoleptiska egenskaper och produktegenskaper som härrör från det produktionsområde som avgränsas i artikel 3 nedan.”

Stycket ska ersättas med följande text

Stycket ska ersättas med följande text

”
  Artikel 1 – Namn

Ursprungsbeteckningen för osten ’Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana’ erkänns härmed och får endast användas för den produkt som uppfyller kraven i denna specifikation vad gäller bearbetningsmetoder och de organoleptiska egenskaper och produktegenskaper som härrör från det produktionsområde som avgränsas i artikel 3 nedan.”

Motivering:

Motivering:

För tydlighetens skull bör den nuvarande formuleringen ”detta dekret”, som avser dekretet av den 10 september 1985 som offentliggjordes i GURI nr 112 av den 16 maj 1986, ersättas med formuleringen ”denna specifikation”.

| — | Denna ändring avser artikel 2 i den nuvarande produktspecifikationen (presidentdekret av den 10 september 1985) och punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

—

Denna ändring avser artikel 2 i den nuvarande produktspecifikationen (presidentdekret av den 10 september 1985) och punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet.

Den nuvarande texten

Den nuvarande texten

”Ursprungsbeteckningen ’Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana’ får endast användas för ost med följande egenskaper: Fet halvhård ost som endast framställs av helmjölk från ko från en eller två dagliga mjölkningar, med låg naturlig syra. Minsta lagringstid är 45 dagar. När osten lagrats i minst sex månader används den som bordsost. Den uppvisar följande egenskaper:

| | Form: platt cylinderform med rak eller lätt konvex kant och plana eller nästan plana över- och undersidor. |
| --- | --- |

Form: platt cylinderform med rak eller lätt konvex kant och plana eller nästan plana över- och undersidor.

| | Mått: sidornas diameter är 30–40 cm och kantens höjd är 8–10 cm, med variationer i de lägsta och högsta värdena beroende på de tekniska förhållandena under produktionen. |
| --- | --- |

Mått: sidornas diameter är 30–40 cm och kantens höjd är 8–10 cm, med variationer i de lägsta och högsta värdena beroende på de tekniska förhållandena under produktionen.

| | Ostens vikt: mellan 8 kg och 12 kg beroende på de tekniska förhållandena under bearbetningen, med variationer på upp till 10 % i de lägsta och högsta värdena. |
| --- | --- |

Ostens vikt: mellan 8 kg och 12 kg beroende på de tekniska förhållandena under bearbetningen, med variationer på upp till 10 % i de lägsta och högsta värdena.

| | Yttre lager: tunn och fast med naturlig skorpa och en halmgul färg som kan skifta mot grå allteftersom osten mognar. |
| --- | --- |

Yttre lager: tunn och fast med naturlig skorpa och en halmgul färg som kan skifta mot grå allteftersom osten mognar.

| | Ostmassans färg: elfenbensvit, något halmfärgad. |
| --- | --- |

Ostmassans färg: elfenbensvit, något halmfärgad.

| | Ostmassans textur: kompakt, elastisk, med spridda pipor från 1 mm i diameter upp till en storlek som benämns ’occhio di pernice’ (’rapphönsögon’). |
| --- | --- |

Ostmassans textur: kompakt, elastisk, med spridda pipor från 1 mm i diameter upp till en storlek som benämns ’occhio di pernice’ (’rapphönsögon’).

occhio di pernice

| | Smak: utsökt, väldoftande, något salt smak med en karakteristisk doft. |
| --- | --- |

Smak: utsökt, väldoftande, något salt smak med en karakteristisk doft.

| | Fetthalt i torrsubstans: minst 45 %. |
| --- | --- |

Fetthalt i torrsubstans: minst 45 %.

Ostens egenskaper varierar enligt lagringstiden, som kan vara i över ett år.”

Stycket ska ersättas med följande text

Stycket ska ersättas med följande text

”
  Artikel 2 – Produktbeskrivning

Ursprungsbeteckningen ’Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana’ får endast användas för ost som har följande egenskaper när den minsta lagringstiden har passerat:

| | Fet, halvhård ost som endast framställs av helmjölk från ko, med låg naturlig syra. |
| --- | --- |

Fet, halvhård ost som endast framställs av helmjölk från ko, med låg naturlig syra.

| | Form: platt cylinderform med rak eller lätt konvex kant och plana eller nästan plana över- och undersidor. |
| --- | --- |

Form: platt cylinderform med rak eller lätt konvex kant och plana eller nästan plana över- och undersidor.

| | Mått: sidornas diameter är 30–40 cm och kantens höjd är 8–10 cm, med variationer i de lägsta och högsta värdena beroende på de tekniska förhållandena under produktionen. |
| --- | --- |

Mått: sidornas diameter är 30–40 cm och kantens höjd är 8–10 cm, med variationer i de lägsta och högsta värdena beroende på de tekniska förhållandena under produktionen.

| | Ostens vikt: mellan 8 kg och 12 kg beroende på de tekniska förhållandena under bearbetningen, med variationer på upp till 10 % i de lägsta och högsta värdena. |
| --- | --- |

Ostens vikt: mellan 8 kg och 12 kg beroende på de tekniska förhållandena under bearbetningen, med variationer på upp till 10 % i de lägsta och högsta värdena.

| | Utseende: tunn och fast med naturlig skorpa och en halmgul färg som blir mer utpräglad allteftersom osten mognar. |
| --- | --- |

Utseende: tunn och fast med naturlig skorpa och en halmgul färg som blir mer utpräglad allteftersom osten mognar.

| | Ostmassans färg: elfenbensvit, något halmfärgad. |
| --- | --- |

Ostmassans färg: elfenbensvit, något halmfärgad.

| | Ostmassans textur: kompakt, elastisk, med spridda pipor från 1 mm i diameter upp till en storlek som benämns occhio di pernice (’rapphönsögon’). Ostmassan får ha små sprickor. |
| --- | --- |

Ostmassans textur: kompakt, elastisk, med spridda pipor från 1 mm i diameter upp till en storlek som benämns occhio di pernice (’rapphönsögon’). Ostmassan får ha små sprickor.

| | Smak: utsökt, väldoftande, något salt smak med en karakteristisk doft. |
| --- | --- |

Smak: utsökt, väldoftande, något salt smak med en karakteristisk doft.

| | Fetthalt i torrsubstans: minst 42 %. |
| --- | --- |

Fetthalt i torrsubstans: minst 42 %.

Minsta lagringstid är 45 dagar. ’Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana’ får ha den ytterligare beteckningen ’Riserva’ om osten lagras längre än sex månader.”

Motivering:

Motivering:

| — | Kravet att använda ost från en eller två dagliga mjölkningar har tagits bort. Antalet jordbruk minskar och mejerierna kan inte alltid samla upp mjölk dagligen. Detta är en småskalig bergsproduktion och under årens lopp har mejerierna fått organisera sig för att minska uppsamlingskostnaderna, optimera rutterna och ändra uppsamlingstiderna. Mjölkuppsamlingen sker därför inte alltid dagligen. Gårdarna har naturligtvis nödvändig utrustning för att lagra mjölk från mer än en mjölkning under bästa möjliga förhållanden. Producentorganisationen har genom pilotförsök i mejerierna visat att uppsamling varannan dag inte ändrar ostens egenskaper. |
| --- | --- |

—

Kravet att använda ost från en eller två dagliga mjölkningar har tagits bort. Antalet jordbruk minskar och mejerierna kan inte alltid samla upp mjölk dagligen. Detta är en småskalig bergsproduktion och under årens lopp har mejerierna fått organisera sig för att minska uppsamlingskostnaderna, optimera rutterna och ändra uppsamlingstiderna. Mjölkuppsamlingen sker därför inte alltid dagligen. Gårdarna har naturligtvis nödvändig utrustning för att lagra mjölk från mer än en mjölkning under bästa möjliga förhållanden. Producentorganisationen har genom pilotförsök i mejerierna visat att uppsamling varannan dag inte ändrar ostens egenskaper.

| — | Det anges nu att ostens egenskaper avser slutet på den minsta lagringstiden på 45 dagar. |
| --- | --- |

—

Det anges nu att ostens egenskaper avser slutet på den minsta lagringstiden på 45 dagar.

| — | Begreppet ”yttre lager” har ersatts med ”utseende”, som är tydligare. Orden ”som kan skifta mot grå allteftersom osten mognar” har ersatts med ”som blir mer utpräglad allteftersom osten mognar”, eftersom detta är lämpligare. |
| --- | --- |

—

Begreppet ”yttre lager” har ersatts med ”utseende”, som är tydligare. Orden ”som kan skifta mot grå allteftersom osten mognar” har ersatts med ”som blir mer utpräglad allteftersom osten mognar”, eftersom detta är lämpligare.

| — | Vi har också gjort ett tillägg om att ostmassan får ha små sprickor. Sprickorna beror på användningen av mjölk med låg naturlig syra som stimulerar den naturliga mikrofloran i miljön (betesmarkerna, ladugårdarna och ostmejerierna) som har en rik biologisk mångfald. Sprickorna bidrar till en karakteristisk jäsning som absolut inte försämrar ostens egenskaper och kvalitet, utan i stället förbättrar dem. |
| --- | --- |

—

Vi har också gjort ett tillägg om att ostmassan får ha små sprickor. Sprickorna beror på användningen av mjölk med låg naturlig syra som stimulerar den naturliga mikrofloran i miljön (betesmarkerna, ladugårdarna och ostmejerierna) som har en rik biologisk mångfald. Sprickorna bidrar till en karakteristisk jäsning som absolut inte försämrar ostens egenskaper och kvalitet, utan i stället förbättrar dem.

| — | Värdet för minsta fetthalt i torrsubstansen har minskats från 45 % till 42 %. Korna utfodras på ett traditionellt sätt, vilket innebär att deras föda inte alltid är konstant under året. Ibland kan jäsningen i våmmen påverkas, särskilt vid övergång från torrfoder till grönfoder eller tvärt om, i händelse av onormala väderleksförhållanden som minskar fodrets näringsmässiga egenskaper eller när djuren själva utsätts för plötsliga temperaturvariationer, vilket kan leda till att mjölkens, och således ostens, fetthalt minskar betydligt. Osten klassificeras dock fortfarande som ”fet ost”. |
| --- | --- |

—

Värdet för minsta fetthalt i torrsubstansen har minskats från 45 % till 42 %. Korna utfodras på ett traditionellt sätt, vilket innebär att deras föda inte alltid är konstant under året. Ibland kan jäsningen i våmmen påverkas, särskilt vid övergång från torrfoder till grönfoder eller tvärt om, i händelse av onormala väderleksförhållanden som minskar fodrets näringsmässiga egenskaper eller när djuren själva utsätts för plötsliga temperaturvariationer, vilket kan leda till att mjölkens, och således ostens, fetthalt minskar betydligt. Osten klassificeras dock fortfarande som ”fet ost”.

| — | Meningen ”När osten lagrats i minst sex månader används den som bordsost” har tagits bort eftersom den inte avspeglar de nuvarande konsumentvanorna. Begreppet ”bordsost” är dessutom allmänt och är inte tillräckligt för att beskriva ostens egenskaper. För att ge konsumenterna mer information vill vi i stället införa en bestämmelse om lagringsprocessen, vilket skulle göra det möjligt att identifiera ost som har lagrats längre än sex månader genom beteckningen ”Riserva”. Detta anses vara lämpligare för att göra åtskillnad mellan två lagringsklasser: mellan 45 dagar och 6 månader, och längre än 6 månader. Till följd av den speciella framställningsprocessen är ”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana” nämligen väl lämpad för att lagras länge, vilket ger osten mer utpräglade sensoriska smak- och aromegenskaper jämfört med ost som lagras under kortare tid. Denna åtskillnad har införts för att gynna konsumenterna, så att de enklare kan välja den produkt som bäst passar deras personliga smak. |
| --- | --- |

—

Meningen ”När osten lagrats i minst sex månader används den som bordsost” har tagits bort eftersom den inte avspeglar de nuvarande konsumentvanorna. Begreppet ”bordsost” är dessutom allmänt och är inte tillräckligt för att beskriva ostens egenskaper. För att ge konsumenterna mer information vill vi i stället införa en bestämmelse om lagringsprocessen, vilket skulle göra det möjligt att identifiera ost som har lagrats längre än sex månader genom beteckningen ”Riserva”. Detta anses vara lämpligare för att göra åtskillnad mellan två lagringsklasser: mellan 45 dagar och 6 månader, och längre än 6 månader. Till följd av den speciella framställningsprocessen är ”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana” nämligen väl lämpad för att lagras länge, vilket ger osten mer utpräglade sensoriska smak- och aromegenskaper jämfört med ost som lagras under kortare tid. Denna åtskillnad har införts för att gynna konsumenterna, så att de enklare kan välja den produkt som bäst passar deras personliga smak.

Bevis på ursprung

Bevis på ursprung

| — | En ny artikel 4 om bevis på ursprung för osten ”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana” har införts. |
| --- | --- |

—

En ny artikel 4 om bevis på ursprung för osten ”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana” har införts.

Den nya artikeln lyder som följer:

”
  Artikel 4 – Bevis på ursprung

Tillverkarna förs upp på särskilda förteckningar som hanteras av inspektionsorganet. Genom de register som tillverkarna för, som kan kontrolleras av inspektionsorganet, är de skyldiga att säkerställa ursprungsbevis avseende produktionsstegen för ’Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana’ enligt artiklarna 3 och 5. Produktens spårbarhet säkerställs genom att alla aktörer i produktionskedjan förs upp på särskilda förteckningar som hanteras av inspektionsorganet samt genom att en deklaration över de kvantiteter som produceras lämnas in till inspektionsorganet.

Alla fysiska och juridiska personer som är inskrivna i registren kontrolleras av inspektionsorganet i enlighet med produktspecifikationen och motsvarande kontrollplan.

Ostarna identifieras medan ostmassan bildas i formarna. Under en vändning av osten trycks produktionsdatum och mejeriets EU-stämpel på en av kanterna.”

Produktionsmetod

Produktionsmetod

| — | Denna ändring avser artikel 2 i den nuvarande produktspecifikationen (presidentdekret av den 10 september 1985) och punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

—

Denna ändring avser artikel 2 i den nuvarande produktspecifikationen (presidentdekret av den 10 september 1985) och punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet.

Den nuvarande texten

Den nuvarande texten

”Kornas foder ska bestå av grönfoder eller hö från ängar, betesmarker eller blandade betesmarker i produktionsområdet. Det får kompletteras med spannmålsblandningar, och under vintern med majs- eller gräsensilage.”

Stycket ska ersättas med följande text

Stycket ska ersättas med följande text

”
  Artikel 5 – Produktionsmetod

”Kornas foder ska bestå av grönfoder och/eller hö från betesängar eller betesmarker. Den största delen av fodret (minst 50 %) ska komma från det avgränsade geografiska området. Fodret får kompletteras med spannmål, koncentrat och/eller proteinkakor. Det är tillåtet att använda mineral- och vitamintillskott.”

Motivering:

Motivering:

Fodrets ursprung, varav den största delen (minst 50 %) ska komma från det avgränsade geografiska området, beskrivs mer exakt. Avfolkningen i bergsområdena har lett till en gradvis utbredning av skogsmarker, på bekostnad av betesmarker och betesängar. Det har även byggts mycket i de låglänta områden som finns i dalbotten, vilket innebär att endast mer oåtkomliga områden återstår. Dessa områden är svåra att odla och kan ofta inte ens användas för bete. Detta har minskat de lokala foderresurserna och en del jordbruk är därför tvungna att köpa foder utanför området. Främmande vilda djur som vildsvin har nyligen kommit till området, vilket innebär att de få betesmarker som finns kvar minskar eftersom vildsvinen skadar växttäcket. Detta innebär i sin tur att den lokala foderproduktion som finns tillgänglig minskar ytterligare. Skogsmarkerna breder dessutom ut sig alltmer, eftersom jordbrukarna har brist på arbetskraft och deras markförvaltningsinsatser därför inte är tillräckliga för att bibehålla ängarna. Det ansågs även nödvändigt att stryka alternativet att utfodra korna med ensilage, eftersom detta är en kritisk fråga i ostframställningen och lagringsprocessen med tanke på att ensilage kan vara bärare av Clostridium-sporer. Om detta alternativ tas bort kan det bli nödvändigt att köpa in koncentrat utanför ursprungsområdet för att ersätta intaget av ensilage.

Clostridium

Ett alternativ att korna ska kunna utfodras med fodertillskott föreslås också. Ett balanserat foderintag för genetiskt sunda kor som tillgodoser deras näringsbehov bidrar till att bibehålla kornas välbefinnande och hälsotillstånd, vilket i sin tur har en positiv inverkan på mjölkens kvalitet. Ett balanserat foderintag ger mjölk med god fett- och proteinhalt och låga somatiska celltal, vilket gör mjölken bättre lämpad för ostframställning och ger ost av hög kvalitet.

| — | Denna ändring avser artikel 2 i den nuvarande produktspecifikationen (presidentdekret av den 10 september 1985) om produktionsmetoden. |
| --- | --- |

—

Denna ändring avser artikel 2 i den nuvarande produktspecifikationen (presidentdekret av den 10 september 1985) om produktionsmetoden.

Den nuvarande texten

Den nuvarande texten

”Den framställs under hela året.

Mjölken ska koaguleras vid en temperatur mellan 35 °C och 37 °C. Löpe tillsätts för att framställa ostmassan inom 30 minuter. Osten ska framställas med traditionella metoder. Under bearbetningen bryts ostmassan för första gången. Därefter värms blandningen upp till en temperatur på 45–47 °C, tas bort från värmen och rörs om. Ostmassan måste även pressas på lämpligt sätt med lämpliga pressar så att vasslen kan rinna av. Därefter används passande formar, som kallas fassere.

Saltningen kan omfatta torrsaltning eller lakesaltning och upprepas varannan dag under 8–12 dagar.”

Stycket ska ersättas med följande text

Stycket ska ersättas med följande text

”’Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana’ framställs under hela året.

Mjölken ska koaguleras vid en temperatur på 35 °C–37 °C. Bovint löpe tillsätts för att framställa ostmassan inom cirka 30 minuter. Naturlig startkultur från vassle eller utvald jäst får tillsättas.

Osten ska framställas med traditionella metoder. Under bearbetningen bryts ostmassan för första gången. Därefter värms blandningen upp till en temperatur på 43–50 °C, tas bort från värmen och rörs om. Därefter används passande formar, som kallas fassere.

Ostmassan måste även pressas på lämpligt sätt så att vasslen kan rinna av.

Saltningen kan omfatta torrsaltning eller lakesaltning.”

Motivering:

Motivering:

Det anges att den typ av löpe som används måste vara bovint löpe, vilket normalt är fallet, i syfte att undvika användning av andra typer av löpe som finns tillgängliga på marknaden. Vad gäller den tid det tar för ostmassan att formas har adverbet ”cirka” lagts till, eftersom enzymprocessen i löpen lätt kan påverkas av råvarans naturliga egenskaper och miljöförhållandena.

Möjligheten att använda naturlig startkultur från vassle eller vald jäst har införts. Detta fanns inte med i den föregående versionen. Orsaken till tillägget är att bakterieantalet hos den mjölk som kommer till mejerierna har minskat betydligt under årens lopp till följd av förbättrade hälso- och hygienförhållanden, mjölkningsförhållanden och lagringsförhållanden på gårdarna. Ett lägre bakterieantal innebär att mjölken i ostmassan är mindre reaktiv när det gäller behovet av snabb försurning. Detta är nödvändigt för att ostmassan ska torka korrekt och för att hindra utveckling av mikroorganismer som är skadliga för ostframställningsprocessen. Den naturliga mikroflora som finns i miljön i ladugårdarna och mejerierna bibehålls och förstärks dock i de efterföljande bearbetningsstegen, vilket ger osten ”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana” dess typiska egenskaper som en halvhård ost framställd av obehandlad mjölk.

Vad gäller ökningen av temperaturintervallet för uppvärmning av ostmassan till en temperatur på 43 °C–50 °C har det konstaterats att det ibland är nödvändigt att höja eller sänka temperaturen för att förbättra ostframställningsprocessen, låta vasslen rinna av ordentligt och optimera jäsningen av osten. Detta beror på den varierande sammansättningen hos den flora som finns i fodret eller mognadsgraden hos växterna i fodret samt miljöns och ostmassans varierande isoleringsförmåga. Ostmästarna använder sin erfarenhet och färdighet för att bestämma de optimala parametrarna och samtidigt hålla sig inom ett intervall som är godtagbart och fastställs i specifikationen, men som är mindre begränsade med tanke på mjölkens fysiska förhållanden och de extrema miljöförhållandena.

Kravet att använda ”lämpliga pressar” har tagits bort för att småskaliga gårdsysterier, särskilt i bergsbetesområden, ska kunna använda andra manuella verktyg som fungerar på samma sätt som pressar. Den traditionella processen påverkas som sagt inte av den metod som används för att torka löpen, men detta måste göras korrekt för att osten ska bibehålla de egenskaper som fastställs i specifikationen.

Hänvisningen till saltningens varaktighet har tagits bort, eftersom den tidigare hänvisningen var allmän och endast avsåg torrsaltning. Detta kan ge upphov till missförstånd med avseende på lakesaltning, som tekniskt sett inte kan utföras varannan dag under 8–12 dagar. Med tanke på skillnaden mellan de båda saltningsteknikerna när det gäller metoderna för vändning och saltabsorption är det dessutom omöjligt att ge tillverkarna exakta anvisningar om vilken metod som ska användas. För ett idealiskt resultat ligger det i varje tillverkares intresse att salta produkten på lämpligt sätt genom att välja bästa möjliga metod och tidpunkt för saltningen av produkten, baserat på deras erfarenheter och förhållandena i deras produktionsanläggningar, som påverkar saltabsorptionen. Tillverkarna får därför själva välja typ och varaktighet av saltningsprocessen för att erhålla bästa möjliga produkt.

Samband

Samband

| — | Det är nödvändigt att omstrukturera specifikationen för att anpassa den till den nya struktur som har godkänts av ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik. Därför införs en ny artikel 6 i specifikationen – punkt 5 i det sammanfattande dokumentet. Denna artikel baseras på en sammanfattning av informationen i den akt som låg till grund för registreringen och i den kompletterande filen nr 0039 34581377 av den 4 februari 1995 (s. 3–4), som har offentliggjorts av kommissionen och på webbsidan för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik, samt på historiska, tekniska och vetenskapliga publikationer om Brembana-dalen. |
| --- | --- |

—

Det är nödvändigt att omstrukturera specifikationen för att anpassa den till den nya struktur som har godkänts av ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik. Därför införs en ny artikel 6 i specifikationen – punkt 5 i det sammanfattande dokumentet. Denna artikel baseras på en sammanfattning av informationen i den akt som låg till grund för registreringen och i den kompletterande filen nr 0039 34581377 av den 4 februari 1995 (s. 3–4), som har offentliggjorts av kommissionen och på webbsidan för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik, samt på historiska, tekniska och vetenskapliga publikationer om Brembana-dalen.

Texten om sambandet anges nedan.

”
  Artikel 6 – Samband med det geografiska området

Historiskt sett har övre Brembana-dalen [L’Alta Valle Brembana] varit en administrativ enhet sedan år 1364, med egna lagfästa system som stärktes och förnyades under perioden av venetianskt styre. Den geografiska miljö som ’Formai de Mut’ kommer från och tillverkas i är den övre Brembana-dalen i Bergamo. Det är ett väl avgränsat geografiskt område som omges av en cirkel av bergstoppar, från Monte Ortighera och Monte Menna till Pizzo dei Tre Signori och Monte Venturosa. Området gränsar till dalarna Serina och Seriana i öst, dalen Valtellina i norr och dalarna Taleggio och Valsassina i väst. Höjden varierar från 440 meter över havet i kommunen Lenna till 2 916 meter över havet i Pizzo del Diavolo di Tenda i kommunen Carona.

De viktigaste resurserna och verksamheterna har sedan århundraden tillbaka varit kopplade till skogsmarkerna, betesmarkerna och gruvorna. Den övre Brembana-dalen utgörs av Bergamaskalpernas kammar, med svåråtkomliga toppar och passager och ett komplext system av dalar och sluttningar med varierande höjdprofiler och exponeringar. Detta har haft en stor inverkan på hur befolkningen och produktionssystemen inrättade sig och har stabiliserats med tiden.

Brembana-dalen användes främst av herdar och för ostframställning, som var huvudorsaken till att nötkreatur föddes upp i området, vilket bekräftas i ett antal historiska dokument. Denna tradition lever kvar än i dag i och med framställningen av den karakteristiska lokala osten ’Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana’.

En av de viktigaste egenskaperna hos klimatet i Bergamaskalperna är exponeringen för fuktiga luftflöden från Medelhavet, som hindras av Alperna. Detta ger nederbörd och snöfall som gradvis ökar från dalbotten upp till den övre delen av dalen och sluttningarna. Dessa förhållanden gynnar förgröningen av betesmarkerna och därmed uppfödning av mjölkkor. Klimatförhållandena kan dock variera betydligt från år till år, vilket är typiskt för tempererade områden.

Till följd av de miljö- och klimategenskaper som beskrivs ovan kännetecknas bergsområdet i den övre Brembana-dalen av dalar, sluttningar och bergsbetesmarker med en mycket rik geologisk mångfald och artmångfald. Genom århundradenas lopp har dessa utnyttjats av människorna genom säsongsbete i bergen, dvs. alternerande beteshållning. Djuren flyttas från dalen upp till höjderna, vilket innebär att de betar på betesmarkerna under sommarmånaderna och återvänder till dalen under resten av året när vädret blir svårare. Denna tradition framgår särskilt tydligt av den karakteristiska och typiska färgen på ostmassan för ’Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana’, som förändras från elfenbensvit när korna utfodras med hö under vintersäsongen till halmgul när de utfodras med gröngräs under sommaren.

Brembana-dalens ängar består av många växtarter. Sammansättningen varierar efter plats, miljöförhållanden, höjd och vattenresurser.

Bergamaskalpernas flora hör till de mest rika och intressanta i Alperna. Den består av en särskild artsammansättning både när det gäller kvantitet och kvalitet, med många viktiga inhemska sorter med stort anseende. De ovärderliga egenskaperna hos Bergamaskalpernas flora har sitt ursprung i de historiska och geologiska händelser som har inträffat i området. Glaciärernas rörelser när de avancerar och drar sig tillbaka har haft ett stort inflytande på florans sammansättning i området. Bergamaskalperna, särskilt föralperna, har fungerat som skydd för många alpina arter. Mycket gamla arter (paleogena inhemska arter) har bevarats, samtidigt som uppkomsten av nya arter (neogena inhemska arter) har gynnats på grund av den geografiska isoleringen.

Miljöförhållandena gör att korna producerar mycket mjölk.

Bergsbetesmarkerna, dvs. betesmarker ovanför skogens övre kant, är ofta uppdelade i flera ’stationer’, betesområden med nödvändiga faciliteter till hjälp för både människor och djur. Vid varje station flyttas djuren på ett optimalt sätt mellan betesmarkerna, alltefter tillgång och kvalitet på fodret och de vattenresurser som behövs för att djuren ska kunna dricka. Det är just alpherdarnas erfarenhet, som de förvärvat och har överfört från generation till generation, som avgör hjordens rörelser och betesmetoden (som varierar efter den dagliga väderleken samt kvaliteten, mognadsgraden och attraktiviteten hos de olika betesområdena) för att utnyttja de tillgängliga foderresurserna på bästa sätt och således erhålla den bästa osten.

Herdarna bor i byggnader som kallas baite, där även mjölken bearbetas. Ostmästarna förlitar sig till sin erfarenhet och färdighet när de väljer de optimala tids- och temperaturparametrarna för ostframställningen, inom traditionella intervall. Värdena beaktar produktionsanläggningens isolering, kornas betesområde och ibland även mjölkens särskilda kemiska och fysiska egenskaper, som avgörs av de extrema miljöförhållandena (snabba temperaturfall, hagelskurar och/eller snöfall).

När en station har betats av fortsätter djuren till nästa i sitt sökande efter bete, ibland upp till över 2 000 meters höjd.

Den ost som framställs lämnas att mogna i ostlager, eller casera. Det finns ofta endast en casera för hela alpbetet, som är placerat på den logistiskt mest fördelaktiga platsen. Varje casera byggs och sköts för att säkerställa idealiska temperatur- och fuktförhållanden som ger en bra produkt. Beroende på samspelet mellan temperatur och fuktighet bestämmer ostmästarna tidsschemat och vändnings- och borstningsmetoderna så att osten mognar på lämpligt sätt och de typiska egenskaperna hos ’Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana’ uppnås. I slutet av bergsbetesperioden förs den ost som framställts i bergsbetesmarkerna ned till dalen för att slutföra mognadslagringen, som kan vara i flera år. Hjorden återvänder också till utgångspunkten. Vid det laget har betesängarna växt till sig igen och det finns hö från vinterperioden på gårdarna.

Nu för tiden genomförs bergsbete och produktion i bergsbetesområden i de bergsfäbodar som anges i den regionala planen för bergsbete mellan maj och oktober, beroende på miljö- och klimatförhållandena. Resten av produktionen, från den 1 januari till den 31 december, sker i dalbotten, men alltid inom bergsområdet.

Ursprungligen var det vanligt med alternerande beteshållning. En del herdar flyttade sina djur till de milanesiska lågländerna under vintern och återvände till bergsbetet under sommaren. Herdarna i detta område kallades bergamì, medan hjorden kallades bergamina. Dessa begrepp används än i dag och ingår i det lokala ordförrådet. Höbärgning var en sekundär verksamhet som krävdes för djuruppfödningen. Ängarna, som gödslades med spillning, slogs två gånger under sommarsäsongen.

De traditionella bergamini ersattes av dalherdar, som arrenderade betesmarker i sina områden och använde dem för egna eller hyrda kor. Detta gav upphov till ett i huvudsak ’lokal’ alternerande beteshållning, där hjordarna rörde sig från dalbotten upp till bergsbetet. Detta ledde i sin tur till att betesängarna i dalbotten inte betades och därmed gav det hölager som behövdes för vintersäsongen.

Kombinationen av faktorer som är kopplade till den säregna biologiska mångfalden i det avgränsade geografiska området och de traditionella avelsteknikerna ger mjölken särskilda egenskaper, som förstärks av användningen av obehandlad mjölk i ostframställningen. Detta innebär att ursprungsområdets näringsmässiga, sensoriska och mikrobiologiska egenskaper bevaras i ’Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana’. Ostmogningen påverkas av den naturliga mikrofloran i miljön och i den obehandlade mjölk som används för att framställa osten, och mikrofloran ger osten dess utpräglade smak.

’Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana’ framställs dessutom av helmjölk. Nästan hela mjölkens ursprungliga fettinnehåll, och därmed de fettlösliga aromatiska molekyler som är specifika för många lokala essenser, är koncentrerade i osten. Detta innebär att aromer och dofter överförs på ett anmärkningsvärt sätt från produktionsmiljön till produkten, vilket ger osten ytterligare karaktär.”

Märkning

Märkning

| — | Denna ändring avser artikel 4 i den nuvarande produktspecifikationen (presidentdekret av den 10 september 1985) och punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

—

Denna ändring avser artikel 4 i den nuvarande produktspecifikationen (presidentdekret av den 10 september 1985) och punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet.

Den nuvarande texten

Den nuvarande texten

”Ost med ursprungsbeteckningen ’Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana’ ska förses med relevant märkning eller andra särskilda märkningar med information om ostens ursprungsbeteckning och uppgifter om följande dekret.”

Stycket ska ersättas med följande text

Stycket ska ersättas med följande text

”
  Artikel 8 – Märkning

Överensstämmelsemärket består av en pappersetikett som anbringas på en av ostens två plana sidor när den har lagrats i minst 45 dagar, med ett rött märke (CMYK: C = 0, M = 95, Y = 85, K = 0 – bild 1) för produkter som framställts i dalbotten från den 1 januari till den 31 december, och ett blått märke (CMYK: C = 98, M = 72, Y = 12, K = 0 – bild 2) för produkter som framställts i bergsbetesmarkerna mellan den 20 maj och den 20 oktober. Märket är utformat på följande sätt: i centrum finns en stiliserad teckning av en bjällra, i vars mitt det finns en ost med en utskuren bit. Runt kanten på bjällran är en del av ursprungsbeteckningens namn ’Formai de Mut D.O.P.’ inskrivet. Längs insidan av den cirkel där bjällran finns står resten av namnet, ’dell’Alta Valle Brembana’, tillsammans med den rättsliga hänvisningen till registreringen, ’Reg. C.E. 1107.96’. Runt hela den utvändiga omkretsen finns 22 stiliserade bjällror som är inneslutna i en ytterligare cirkel. För det blå märket ersätts cirkeln innanför de 22 bjällrorna med de upprepade orden ’d’alpeggio’ [från bergsbete] (bild 2).

För ’Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana’ som har lagrats i över sex månader har märkningen samma kännetecken som beskrivs ovan, men med ordet ’Riserva’ upprepat längs cirkeln inuti de 22 bjällrorna (bilderna 3 och 4):

Image 1

Bild 1

Image 2

Bild 2

Image 3

Bild 3

Image 4

Bild 4

Märkningen får anbringas med hjälp av klister avsett för livsmedel.

När ’Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana’ (SUB) släpps ut på marknaden för konsumtion ska varje omslag och/eller bit vara märkt med beteckningen ’Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana’ (SUB) och de märkningar som beskrivs ovan tillsammans med de uppgifter som krävs enligt lag. I händelse av särskilda märkningsbehov får märkningarna även vara svarta och vita eller kontrast.”

Motivering:

Motivering:

Märkningsmetoderna beskrivs mer detaljerat.

Annat

Annat

Inspektioner

Inspektioner

| — | Det är nödvändigt att omstrukturera specifikationen för att anpassa den till de nya bestämmelser som godkänts av ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik. Därför har en artikel om inspektioner lagts till, som innehåller kontrollorganets namn och kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

—

Det är nödvändigt att omstrukturera specifikationen för att anpassa den till de nya bestämmelser som godkänts av ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik. Därför har en artikel om inspektioner lagts till, som innehåller kontrollorganets namn och kontaktuppgifter.

Följande text har därför lagts till:

”
  Artikel 7 Inspektioner

I enlighet med förordning (EU) nr 1151/2012 utför inspektionsorganet Certiprodop S.r.l. inspektioner för att kontrollera att produkten överensstämmer med specifikationen. – Säte: Via del Macello 26, Crema. Administrativt kontor: Via del Commercio 29 – 26013 Crema (Cremona). Tfn och Fax +39 373229628. E-post: info@certiprodop.it.”

Förpackning

Förpackning

| — | Det är nödvändigt att omstrukturera specifikationen för att anpassa den till de nya bestämmelser som godkänts av ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik. Därför har ett tillägg gjorts i punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet och artikel 8 i specifikationen, rörande former för frisläppande för konsumtion. |
| --- | --- |

—

Det är nödvändigt att omstrukturera specifikationen för att anpassa den till de nya bestämmelser som godkänts av ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik. Därför har ett tillägg gjorts i punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet och artikel 8 i specifikationen, rörande former för frisläppande för konsumtion.

Den nyinförda texten har följande lydelse:

”’Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana’ (SUB) får frisläppas för konsumtion som hela ostar eller i portioner. Skärning och förpackning får utföras utanför ursprungsområdet.”

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana”

”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana”

EU-nr: PDO-IT-0009-AM01 – 6 juli 2021

EU-nr: PDO-IT-0009-AM01 – 6 juli 2021

SUB (X) SGB ( )

SUB (X) SGB ( )

1.   Namn [på SUB eller SGB]

Namn [på SUB eller SGB]

”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp [se bilaga XI]

Produkttyp [se bilaga XI]

Klass 1.3 – Ost

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Ursprungsbeteckningen ”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana” får endast användas för ost som har följande egenskaper när den minsta lagringstiden har passerat:

| | Fet, halvhård ost som endast framställs av helmjölk från ko med låg naturlig syra. |
| --- | --- |

Fet, halvhård ost som endast framställs av helmjölk från ko med låg naturlig syra.

| | Form: platt cylinderform med rak eller lätt konvex kant och plana eller nästan plana över- och undersidor. |
| --- | --- |

Form: platt cylinderform med rak eller lätt konvex kant och plana eller nästan plana över- och undersidor.

| | Mått: sidornas diameter är 30–40 cm och kantens höjd är 8–10 cm, med variationer i de lägsta och högsta värdena beroende på de tekniska förhållandena under produktionen. |
| --- | --- |

Mått: sidornas diameter är 30–40 cm och kantens höjd är 8–10 cm, med variationer i de lägsta och högsta värdena beroende på de tekniska förhållandena under produktionen.

| | Ostens vikt: mellan 8 kg och 12 kg beroende på de tekniska förhållandena under bearbetningen, med variationer på upp till 10 % i de lägsta och högsta värdena. |
| --- | --- |

Ostens vikt: mellan 8 kg och 12 kg beroende på de tekniska förhållandena under bearbetningen, med variationer på upp till 10 % i de lägsta och högsta värdena.

| | Utseende: tunn och fast med naturlig skorpa och en halmgul färg som blir mer utpräglad allteftersom osten mognar. |
| --- | --- |

Utseende: tunn och fast med naturlig skorpa och en halmgul färg som blir mer utpräglad allteftersom osten mognar.

| | Ostmassans färg: elfenbensvit, något halmfärgad. |
| --- | --- |

Ostmassans färg: elfenbensvit, något halmfärgad.

| | Ostmassans textur: kompakt, elastisk, med spridda pipor från 1 mm i diameter upp till en storlek som benämns occhio di pernice (”rapphönsögon”). Ostmassan får ha små sprickor. |
| --- | --- |

Ostmassans textur: kompakt, elastisk, med spridda pipor från 1 mm i diameter upp till en storlek som benämns occhio di pernice (”rapphönsögon”). Ostmassan får ha små sprickor.

occhio di pernice

| | Smak: utsökt, väldoftande, något salt smak med en karakteristisk doft. |
| --- | --- |

Smak: utsökt, väldoftande, något salt smak med en karakteristisk doft.

| | Fetthalt i torrsubstans: minst 42 %. |
| --- | --- |

Fetthalt i torrsubstans: minst 42 %.

Minsta lagringstid är 45 dagar. ”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana” får ha den ytterligare beteckningen ”Riserva” om osten lagras längre än sex månader.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Kornas foder ska bestå av grönfoder och/eller hö från betesängar eller betesmarker. Den största delen av fodret (minst 50 %) ska komma från det avgränsade geografiska området. Fodret får kompletteras med spannmål, koncentrat och/eller proteinkakor. Mineral- och vitamintillskott får användas.

Kvoten på 50 % motiveras enligt följande: Avfolkningen i bergsområdena har lett till en gradvis utbredning av skogsmarker, på bekostnad av betesmarker och betesängar. Det har även byggts mycket i få de låglänta områden som finns i dalbotten, vilket innebär att endast de mer oåtkomliga områdena finns kvar, vilka är svåra att odla och ofta inte ens kan användas för bete. Detta har minskat de lokala foderresurserna och en del jordbruk är därför tvungna att köpa foder utanför området. Främmande vilda djur som vildsvin har nyligen kommit till området, vilket innebär att de få betesmarker som finns kvar minskar eftersom vildsvinen skadar växttäcket. Detta innebär i sin tur att den lokala foderproduktion som finns tillgänglig minskar ytterligare. Skogsmarkerna breder dessutom ut sig alltmer, eftersom jordbrukarna har brist på arbetskraft och deras markförvaltningsinsatser därför inte är tillräckliga för att bibehålla ängarna. Det ansågs även nödvändigt att stryka alternativet att utfodra korna med ensilage, eftersom detta är en kritisk fråga i ostframställningen och lagringsprocessen med tanke på att ensilage kan vara bärare av Clostridium-sporer. Om detta alternativ tas bort kan det bli nödvändigt att köpa in koncentrat utanför ursprungsområdet för att ersätta intaget av ensilage.

Clostridium

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Jordbruk som föder upp kor vars mjölk används för att framställa ”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana” måste vara belägna inom det avgränsade geografiska området.

Mjölkproduktionen samt bearbetningen och mognadslagringen av ostarna ska äga rum inom det avgränsade geografiska området.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana” (SUB) får frisläppas för konsumtion som hela ostar eller i portioner. Skärning och förpackning får utföras utanför ursprungsområdet.

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Överensstämmelsemärket består av en pappersetikett som anbringas på en av ostens två plana sidor när den har lagrats i minst 45 dagar, med ett rött märke (CMYK: C = 0, M = 95, Y = 85, K = 0 – bild 1) för produkter som framställts i dalbotten från den 1 januari till den 31 december, och ett blått märke (CMYK: C = 98, M = 72, Y = 12, K = 0 – bild 2) för produkter som framställts i bergsbetesmarkerna mellan den 20 maj och den 20 oktober. Märket är utformat på följande sätt: i centrum finns en stiliserad teckning av en bjällra, i vars mitt det finns en ost med en utskuren bit. Runt kanten på bjällran är en del av ursprungsbeteckningens namn ”Formai de Mut D.O.P.” inskrivet. Längs insidan av den cirkel där bjällran finns står resten av namnet, ”dell’Alta Valle Brembana”, tillsammans med den rättsliga hänvisningen till registreringen, ”Reg. C.E. 1107.96”. Runt hela den utvändiga omkretsen finns 22 stiliserade bjällror som är inneslutna i en ytterligare cirkel. För det blå märket ersätts cirkeln innanför de 22 bjällrorna med de upprepade orden ”d’alpeggio” [från bergsbete] (bild 2).

För ”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana” som har lagrats i över sex månader har märkningen samma kännetecken som beskrivs ovan, men med ordet ”Riserva” upprepat längs cirkeln inuti de 22 bjällrorna (bilderna 3 och 4):

Image 5

Bild 1

Image 6

Bild 2

Image 7

Bild 3

Image 8

Bild 4

Märkningen får anbringas med hjälp av klister avsett för livsmedel.

När ”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana” (SUB) släpps ut på marknaden för konsumtion ska varje omslag och/eller bit vara märkt med beteckningen ”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana” (SUB) och de märkningar som beskrivs ovan tillsammans med de uppgifter som krävs enligt lag. I händelse av särskilda märkningsbehov får märkningarna även vara svarta och vita eller kontrast.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Det område i vilket den ovannämnda osten framställs och lagras består av hela det administrativa området för de kommuner som anges nedan, vilka alla tillhör provinsen Bergamo: Averara, Branzi, Camerata Cornello, Carona, Cassiglio, Cusio, Foppolo, Isola di Fondra, Lenna, Mezzoldo, Moio de’ Calvi, Olmo al Brembo, Ornica, Piazza Brembana, Piazzatorre, Piazzolo, Roncobello, Santa Brigida, Valleve, Valnegra och Valtorta.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

Historiskt sett har övre Brembana-dalen [L’Alta Valle Brembana] varit en administrativ enhet sedan år 1364, med egna lagfästa system som stärktes och förnyades under perioden av venetianskt styre. Den geografiska miljö som ”Formai de Mut” kommer från och tillverkas i är den övre Brembana-dalen i Bergamo. Det är ett väl avgränsat geografiskt område som omges av en cirkel av bergstoppar, från Monte Ortighera och Monte Menna till Pizzo dei Tre Signori och Monte Venturosa. Området gränsar till dalarna Serina och Seriana i öst, dalen Valtellina i norr och dalarna Taleggio och Valsassina i väst. Höjden varierar från 440 meter över havet i kommunen Lenna till 2 916 meter över havet i Pizzo del Diavolo di Tenda i kommunen Carona.

L’Alta Valle Brembana

De viktigaste resurserna och verksamheterna har sedan århundraden tillbaka varit kopplade till skogsmarkerna, betesmarkerna och gruvorna. Den övre Brembana-dalen utgörs av Bergamaskalpernas kammar, med svåråtkomliga toppar och passager och ett komplext system av dalar och sluttningar med varierande höjdprofiler och exponeringar. Detta har haft en stor inverkan på hur befolkningen och produktionssystemen inrättade sig och har stabiliserats med tiden.

Brembana-dalen användes främst av herdar och för ostframställning, som var huvudorsaken till att nötkreatur föddes upp i området, vilket bekräftas i ett antal historiska dokument. Denna tradition lever kvar än i dag i och med framställningen av den karakteristiska lokala osten ”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana”.

En av de viktigaste egenskaperna hos klimatet i Bergamaskalperna är exponeringen för fuktiga luftflöden från Medelhavet, som hindras av Alperna. Detta ger nederbörd och snöfall som gradvis ökar från dalbotten upp till den övre delen av dalen och sluttningarna. Dessa förhållanden gynnar förgröningen av betesmarkerna och därmed uppfödning av mjölkkor. Klimatförhållandena kan dock variera betydligt från år till år, vilket är typiskt för tempererade områden.

Till följd av de miljö- och klimategenskaper som beskrivs ovan kännetecknas bergsområdet i den övre Brembana-dalen av dalar, sluttningar och bergsbetesmarker med en mycket rik geologisk mångfald och artmångfald. Genom århundradenas lopp har dessa utnyttjats av människorna genom säsongsbete i bergen, dvs. alternerande beteshållning. Djuren flyttas från dalen upp till höjderna, vilket innebär att de betar på betesmarkerna under sommarmånaderna och återvänder till dalen under resten av året när vädret blir svårare. Denna tradition framgår särskilt tydligt av den karakteristiska och typiska färgen på ostmassan för ”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana”, som förändras från elfenbensvit när korna utfodras med hö under vintersäsongen till halmgul när de utfodras med gröngräs under sommaren.

Brembana-dalens ängar består av många växtarter. Sammansättningen varierar efter plats, miljöförhållanden, höjd och vattenresurser.

Bergamaskalpernas flora hör till de mest rika och intressanta i Alperna. Den består av en särskild artsammansättning både när det gäller kvantitet och kvalitet, med många viktiga inhemska sorter med stort anseende. De ovärderliga egenskaperna hos Bergamaskalpernas flora har sitt ursprung i de historiska och geologiska händelser som har inträffat i området. Glaciärernas rörelser när de avancerar och drar sig tillbaka har haft ett stort inflytande på florans sammansättning i området. Bergamaskalperna, särskilt föralperna, har fungerat som skydd för många alpina arter. Mycket gamla arter (paleogena inhemska arter) har bevarats, samtidigt som uppkomsten av nya arter (neogena inhemska arter) har gynnats på grund av den geografiska isoleringen.

Miljöförhållandena gör att korna producerar mycket mjölk.

Bergsbetesmarkerna, dvs. betesmarker ovanför skogens övre kant, är ofta uppdelade i flera ”stationer”, betesområden med nödvändiga faciliteter till hjälp för både människor och djur. Vid varje station flyttas djuren på ett optimalt sätt mellan betesmarkerna, alltefter tillgång och kvalitet på fodret och de vattenresurser som behövs för att djuren ska kunna dricka. Det är just alpherdarnas erfarenhet, som de förvärvat och har överfört från generation till generation, som avgör hjordens rörelser och betesmetoden (som varierar efter den dagliga väderleken samt kvaliteten, mognadsgraden och attraktiviteten hos de olika betesområdena) för att utnyttja de tillgängliga foderresurserna på bästa sätt och således erhålla den bästa osten.

Herdarna bor i byggnader som kallas baite, där även mjölken bearbetas. Ostmästarna förlitar sig till sin erfarenhet och färdighet när de väljer de optimala tids- och temperaturparametrarna för ostframställningen, inom traditionella intervall. Värdena beaktar produktionsanläggningens isolering, kornas betesområde och ibland även mjölkens särskilda kemiska och fysiska egenskaper, som avgörs av de extrema miljöförhållandena (snabba temperaturfall, hagelskurar och/eller snöfall).

baite

När en station har betats av fortsätter djuren till nästa i sitt sökande efter bete, ibland upp till över 2 000 meters höjd.

Den ost som framställs lämnas att mogna i ostlager, eller casera. Det finns ofta endast en casera för hela alpbetet, som är placerat på den logistiskt mest fördelaktiga platsen. Varje casera byggs och sköts för att säkerställa idealiska temperatur- och fuktförhållanden som ger en bra produkt. Beroende på samspelet mellan temperatur och fuktighet bestämmer ostmästarna tidsschemat och vändnings- och borstningsmetoderna så att osten mognar på lämpligt sätt och de typiska egenskaperna hos ”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana” uppnås. I slutet av bergsbetesperioden förs den ost som framställts i bergsbetesmarkerna ned till dalen för att slutföra mognadslagringen, som kan vara i flera år. Hjorden återvänder också till utgångspunkten. Vid det laget har betesängarna växt till sig igen och det finns hö från vinterperioden på gårdarna.

casera

casera

casera

Nu för tiden genomförs bergsbete och produktion i bergsbetesområden i de bergsfäbodar som anges i den regionala planen för bergsbete mellan maj och oktober, beroende på miljö- och klimatförhållandena. Resten av produktionen, från den 1 januari till den 31 december, sker i dalbotten, men alltid inom bergsområdet.

Ursprungligen var det vanligt med alternerande beteshållning. En del herdar flyttade sina djur till de milanesiska lågländerna under vintern och återvände till bergsbetet under sommaren. Herdarna i detta område kallades bergamì, medan hjorden kallades bergamina. Dessa begrepp används än i dag och ingår i det lokala ordförrådet. Höbärgning var en sekundär verksamhet som krävdes för djuruppfödningen. Ängarna, som gödslades med spillning, slogs två gånger under sommarsäsongen.

bergamì

bergamina

De traditionella bergamini ersattes av dalherdar, som arrenderade betesmarker i sina områden och använde dem för egna eller hyrda kor. Detta gav upphov till ett i huvudsak ”lokal” alternerande beteshållning, där hjordarna rörde sig från dalbotten upp till bergsbetet. Detta ledde i sin tur till att betesängarna i dalbotten inte betades och därmed gav det hölager som behövdes för vintersäsongen.

bergamini

Kombinationen av faktorer som är kopplade till den säregna biologiska mångfalden i det avgränsade geografiska området och de traditionella avelsteknikerna ger mjölken särskilda egenskaper, som förstärks av användningen av obehandlad mjölk i ostframställningen. Detta innebär att ursprungsområdets näringsmässiga, sensoriska och mikrobiologiska egenskaper bevaras i ”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana”. Ostmogningen påverkas av den naturliga mikrofloran i miljön och i den obehandlade mjölk som används för att framställa osten, och mikrofloran ger osten dess utpräglade smak.

”Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana” framställs dessutom av helmjölk. Nästan hela mjölkens ursprungliga fettinnehåll, och därmed de fettlösliga aromatiska molekyler som är specifika för många lokala essenser, är koncentrerade i osten. Detta innebär att aromer och dofter överförs på ett anmärkningsvärt sätt från produktionsmiljön till produkten, vilket ger osten ytterligare karaktär.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Den fullständiga produktspecifikationen finns på http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

Den kan också nås

direkt från startsidan på webbplatsen för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik (www.politicheagricole.it). Klicka på ”Qualità” (längst upp på skärmen) och sedan på ”Prodotti DOP, IGP e STG” (till vänster på skärmen) och ”Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 26.10.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 410/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 410/27

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 410/11)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Segarcea”

PDO-RO-A1214-AM01

Datum för meddelandet: 1 augusti 2022

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Införande av nya druvsorter som huvudsakliga produktionssorter

Produktspecifikationen har ändrats så att den innehåller druvsorterna fetească regală och touriga nacional för produktion av vita respektive röda viner.

Införandet av druvsorten fetească regală, en gammal rumänsk druvsort som odlas i stor utsträckning i Rumänien, har ökat potentialen för att utnyttja de särskilda egenskaperna för SUB-området Segarcea i form av kvalitetsviner, och därmed stärka ursprungsbeteckningens anseende genom att diversifiera sortutbudet och visa på den aromatiska komplexiteten hos de högt uppskattade inhemska druvsorterna.

I området Segarcea har druvsorten god anpassningsförmåga och potential att uppnå hög kvalitet då druvorna bygger upp aromer och socker. Denna druvsort har potential att ge fina viner som är ljusa, klara och med en markant halmgul färg med grönaktiga skiftningar, med en doft av druvblomma och god syra till följd av det dalområde där den odlas.

Den inhemska druvsorten touriga har god anpassningsförmåga i SUB-området Segarcea och bevarar druvsortens särskilda egenskaper, som även påverkas av markstrukturen, de hydrologiska förhållandena och det lokala klimatet. Denna druvsort kännetecknas av fruktiga inslag, en klarröd färg, hög alkoholhalt och mycket extrakt, med en balanserad ansamling av socker på grund av de jordmåner där druvorna odlas, med en hög halt av kalciumkarbonat, en stor mängd järnoxider och ett högt mineralinnehåll. Vinodlingarna ligger på mjuka sluttningar som är relativt exponerade åt söder, vilket gynnar ansamlingen av socker och antocyaniner.

Att diversifiera sortutbudet genom att införa ovannämnda druvsorter kommer att bidra till att utöka uppsättningen av viner, eftersom man då kan framställa viner av druvsorter med högt nationellt/internationellt anseende genom att utnyttja deras aromatiska komplexitet.

Kapitlen IV och XI i produktspecifikationen och punkt 7 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

2.   Ändring av avkastningen (ökning)

Vinavkastningen ändras uppåt.

Ändringen vad gäller vinavkastning behövs för SUB-området Segarcea på grund av de framsteg som gjorts inom produktionen under senare år, en ökad produktion av druvor som är fullständigt mogna vid skördetillfället och en senare skörd på grund av strukturella förändringar inom nya vinodlingar till följd av biotiska (klonstruktur, grundstam) och oenologiska faktorer (användning av nya tekniker för att framställa vin).

Sedan 2004, redan före programmen för omställning/omstrukturering av vinodlingar, har vinodlingar som gav en viss skörd med en relativt låg planttäthet ersatts. De röjda vinodlingarna hade tidigare en planttäthet på mellan 2 800 och 3 200 stockar per hektar, medan nyligen etablerade planteringar har en planttäthet på över 4 545 stockar per hektar. Planttätheten på nyetablerade vinodlingar har alltså ökat avsevärt jämfört med planttätheten på tidigare odlingar, vilket också har lett till en betydande ökning av druvproduktionen.

De nyligen tillagda druvsorterna utnyttjas områdets potential, och de nya klonerna av äldre druvsorter kan i större utsträckning dra nytta av jordens mineraler och näringsämnen samt områdets oenologiska förhållanden.

Förändringarna på grund av oenologiska faktorer beror på att man börjat använda ny vinframställningsutrustning och nya tekniska lösningar. Bland den nya utrustning som bidragit kraftigt till att vinavkastningen har ökat, utan att kvaliteten har försämrats, vill vi lyfta fram de pneumatiska pressarna, som har gjort det möjligt att öka vinavkastningen med över 15 % (för självavrunnet vin). Automatiserade jäsningskärl och jäsningstankar vid kontrollerade temperaturer har också gjort det möjligt att öka vinavkastningen betydligt, samtidigt som vinernas kvalitet har förbättrats, särskilt genom att bibehålla och i vissa fall stärka vinernas aromatiska profil.

Kapitlen V och VII i produktspecifikationen och punkt 7 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Segarcea

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

1.   Vita viner

KORTFATTAD BESKRIVNING

Vinerna är pigga, halmgula med grönaktiga skiftningar och med en intensiv arom av nyblommad akacia. Lagringen i tankar på jästfällningen tillsammans med den långa jäsningen ger toner av gräs och fläder, exotiska frukter och persika (både i bouqueten och i munnen).

Smaken är tydligt frisk och krispig, med citronsyra, blommiga toner, fruktighet, en citronsyra över genomsnittet och en lång eftersmak, en solid struktur av frukt, smör, varm brioche, citrus och nyrostade hasselnötter.

De typiska aromatiska vinerna (torra/halvtorra) har en bouquet av rosor, sött fruktkött, vita blommor, typiska muskataromer, en frisk smak, syra, livlighet och fyllighet.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | 15,00 |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11,00 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,0 i milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 200 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

15,00

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11,00

Lägsta totala syrahalt

4,0 i milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

200

2.   Röda viner

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färgen är purpurröd, mörkt rubinröd, rubinröd med lila inslag, intensiv och ljust granatröd eller tegelröd, även när de har lagrats en kort tid. Vinframställningsprocessen gör det möjligt att extrahera mer färg och tanniner, och ger en fin doft och smak av trä och vanilj, med en bouquet som domineras av frukt (körsbär, hallon och jordgubbar) och kryddor. Smaken är balanserad, med toner av frukt och lakrits, lätta spår av rostat trä, välintegrerade runda tanniner samt en fyllighet. Aromen domineras av bär, sylt, aromatiska örter, trä och vanilj (viner lagrade på fat).

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | 15,00 |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11,00 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,0 i milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 150 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

15,00

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11,00

Lägsta totala syrahalt

4,0 i milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

150

3.   Roséviner

KORTFATTAD BESKRIVNING

Viner som lagras på jästfällningen med omrörning har en frisk, fruktig (vinbär, surkörsbär och vita körsbär) och sval karaktär. De har en intensiv arom av röda bär, sylt och hallon, och är välrundade och balanserade med en frisk syra.

Färgen är intensivt laxrosa, med aromer av vita körsbär, rosenblad, grön paprika, honung och smultron, med en frisk och intensivt fruktig smak, en livlig syra och en intensiv eftersmak.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | 15,00 |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11,00 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,0 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 200 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

15,00

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11,00

Lägsta totala syrahalt

4,0 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

200

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Särskilda oenologiska metoder

| 1. | Vinframställningsmetoder
  Relevanta restriktioner för vinframställning
  Berikning är förbjuden vid framställning av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen Segarcea.
  Förstärkning av den naturliga alkoholhalten hos druvmust, delvis jäst druvmust eller vin i jäsning är förbjuden. |
| --- | --- |

1.

Vinframställningsmetoder

Relevanta restriktioner för vinframställning

Berikning är förbjuden vid framställning av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen Segarcea.

Förstärkning av den naturliga alkoholhalten hos druvmust, delvis jäst druvmust eller vin i jäsning är förbjuden.

| 2. | Odlingsmetoder
  Odlingsmetoder






  — | Minsta godtagbara planttäthet är 3 000 stockar per hektar. |
| --- | --- | --- |

2.

Odlingsmetoder

Odlingsmetoder

—

Minsta godtagbara planttäthet är 3 000 stockar per hektar.

| — | På nyligen etablerade planteringar kommer planttätheten att vara minst 4 132 stockar per hektar. |
| --- | --- |

—

På nyligen etablerade planteringar kommer planttätheten att vara minst 4 132 stockar per hektar.

| — | Odlingssystemet är oskyddat eller delvis skyddat, och det rekommenderade uppbindnings- och beskärningssystemet för vinrankorna är guyot och enkel eller dubbel cordon, där grenarna förnyas regelbundet. |
| --- | --- |

—

Odlingssystemet är oskyddat eller delvis skyddat, och det rekommenderade uppbindnings- och beskärningssystemet för vinrankorna är guyot och enkel eller dubbel cordon, där grenarna förnyas regelbundet.

| — | Beskärningssystemet är långt eller blandat, med en högsta fruktmängd på 15 skott per kvadratmeter. |
| --- | --- |

—

Beskärningssystemet är långt eller blandat, med en högsta fruktmängd på 15 skott per kvadratmeter.

5.2.   Högsta avkastning

| 1. | Fetească alba, fetească regală, riesling italian, riesling de rhin, sauvignon, viognier, pinot gris, chardonnay
  14 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

1.

Fetească alba, fetească regală, riesling italian, riesling de rhin, sauvignon, viognier, pinot gris, chardonnay

14 000 kg druvor per hektar

| 2. | Tămâioasă românească, tămâioasă roză
  14 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

2.

Tămâioasă românească, tămâioasă roză

14 000 kg druvor per hektar

| 3. | Pinot noir, merlot, syrah, fetească neagră, marcelan, negru de drăgășani, touriga nacional, cabernet franc, cabernet sauvignon
  12 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

3.

Pinot noir, merlot, syrah, fetească neagră, marcelan, negru de drăgășani, touriga nacional, cabernet franc, cabernet sauvignon

12 000 kg druvor per hektar

| 4. | Fetească alba, fetească regală, riesling italian, riesling de rhin, sauvignon, viognier, pinot gris, chardonnay
  112 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

4.

Fetească alba, fetească regală, riesling italian, riesling de rhin, sauvignon, viognier, pinot gris, chardonnay

112 hektoliter per hektar

| 5. | Tămâioasă românească, tămâioasă roză
  112 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

5.

Tămâioasă românească, tămâioasă roză

112 hektoliter per hektar

| 6. | Pinot noir, merlot, syrah, fetească neagră, marcelan, negru de drăgășani, touriga nacional, cabernet franc, cabernet sauvignon
  96 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

6.

Pinot noir, merlot, syrah, fetească neagră, marcelan, negru de drăgășani, touriga nacional, cabernet franc, cabernet sauvignon

96 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Distriktet Dolj:

| — | Småstadskommunen Segarcea |
| --- | --- |

—

Småstadskommunen Segarcea

| — | Landskommunen Lipovu – byarna Lipovu och Lipovu de Sus. |
| --- | --- |

—

Landskommunen Lipovu – byarna Lipovu och Lipovu de Sus.

| — | Landskommunen Cerat – byarna Cerat och Malaica. |
| --- | --- |

—

Landskommunen Cerat – byarna Cerat och Malaica.

7.   Druvsorter

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N – petit vidure, bourdeos tinto

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc chardonnay

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leányka, leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră, coada rândunicii

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană, galbenă de ardeal

Marcelan N

Merlot N – bigney rouge

Negru de drăgăşani N

Pinot gris G – affumé, grau burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio, ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter, klăvner morillon noir

Riesling de rhin B – weisser riesling, white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling, welschriesling

Sauvignon B – sauvignon verde

Syrah N – shiraz, petit syrah

Touriga nacional R

Tămâioasă românească B – busuioacă de moldova, muscat blanc à petits grains

Tămâioasă roză Rs – muscat rouge de frontignan

Viognier b – petit vionnier, viogne, galopine, vugava bijela

8.   Beskrivning av samband

8.1.   Samband med det avgränsade området

Vinodlingscentrumet Segarcea är en del av vinodlingsområdet Dealurile Munteniei şi Olteniei (Oltenia- och Munteniakullarna). Det ligger på den valakiska slätten, 29 km söder om stadskommunen Craiova, på 145 meters höjd. Segarcea har koordinaterna 44°10′ N 23°72′ O.

Segarcea ligger i den centrala delen av den olteniska slätten på vattendelaren mellan floderna Jiu (i öst) och Desnăţui (i väst), och är en del av Câmpia Desnăţuiului (Desnăţuislätten) Denna vattendelare heter Câmpia Segarcei (Segarceaslätten). Tillsammans med Câmpia Băileştiului (Băileştislätten) bildar den Desnăţuislätten.

Segarceaslätten saknar eolisk terräng (avlagrad av vind) och omfattar utlöparen Sălcuţa och Donaus flodterrasser, varav fem (av totalt åtta) fortsätter öster om floden Desnăţui.

De vinodlingar som tillhör vinodlingscentrumet Segarcea ligger längst söderut på utlöparen Sălcuţa och på sluttningen i huvudsakligen söderläge, som förbinder Donaus tredje terrass med den höga Sălcuţaslätten. Detta område ligger mellan de hypsografiska kurvorna på 100 m och 150 m. De högsta punkterna i detta område är följande: Dealul Viilor på 151,7 m och Dealul Robului på 150,3 m. Följande jordtyper finns i vinodlingscentrumet Segarcea: typisk kambisk svartjord, eroderad kambisk svartjord och eroderad jord (på sluttningarna).

Geologiskt sett och utifrån ytavlagringar och litologi är den olteniska slätten från pliocen, med hänsyn till hur den första torra marken bildats, men från kvartär om man ser på den formning som den utsattes för därefter.

Vad gäller det litologiska materialet består det främst av lössjordssediment, kalkleriga sediment från pleistocen och sandiga lerjordar med hög karbonathalt. Detta material av alluvialt och diluvialt ursprung avsattes under kvartär, på mellanistiden. Avlagringarna bildar ett lager på ett par centimeter på ett djup av 8–15 m, som täcker de äldre sandleriga, sandiga eller märgelblandade avlagringarna från sena pliocen.

Det finns även mindre områden med tydliga diluviala processer. Diluviala avlagringar hänger ihop med förflyttningen av befintliga avlagringar från pleistocen, som beror på vatten som flyter på ett diffust sätt i form av ett vattentäcke orsakat av regn och smältvatten samt tyngdkraften (jordskred). På vissa ytor är dalarna helt täckta av diluviala avlagringar, utan någon linjär längsgående dränering, med sluttningar som är lätta att stabilisera och använda för jordbruk.

Området har ett tempererat inlandsklimat, med vissa medelhavsinslag som orsakas av de regelbundna västliga och sydvästliga luftmassorna, för att inte nämna de sydliga tropiska och östeuropeiska luftmassorna.

Årsmedeltemperaturen är 11,6 °C. Under den varmaste månaden är medeltemperaturen 24,1 °C, och varierar mellan 22,7 °C och 26,8 °C.

Årsnederbörden är 565 mm (genomsnitt för fem år), varav 281 mm faller under odlingsperioden.

Det har skrivits om vinodling och vinframställning sedan 1557, då Pătraşcu cel Bun (Pătraşcu den gode), far till Mihai Viteazul (Mihai den modige), gav sin dotter Maria ”Segarceas land” i form av en hemgift. På den tiden var Segarceas viner välkända. Vinodlingscentrumet Segarcea godkändes för första gången för framställning av viner med en kontrollerad ursprungsbeteckning genom regeringsdekretet av den 25 maj 1929, tillsammans med 27 andra vinodlingscentrum i Rumänien.

8.2.   Orsakssamband

De nya druvsorterna och de nya odlings- och vinframställningsmetoderna innebär att den skyddade ursprungsbeteckningen Segarcea för närvarande har ett mycket gott anseende.

Antalet soltimmar, omgivningstemperaturen och nederbörden är viktiga miljöfaktorer för ett vinodlingsområde, och är avgörande för vinrankornas biologiska, fysiologiska och biokemiska processer, som påverkar kvaliteten på och den typiska karaktären hos viner från Segarcea.

Majoriteten av de jordmåner där druvorna odlas har en hög halt av kalciumkarbonat och en stor mängd järnoxider, vilket ger de röda vinerna härifrån en klarröd färg och gör dem mycket mjuka, med en utpräglad personlighet. Viner som framställs här lämpar sig för lagring.

Vinodlingarna har vanligtvis ett sydligt, sydvästligt eller sydöstligt läge, eftersom de flesta av dem ligger på relativt mjuka sluttningar och på platåer. De många soltimmarna, den höga solvärmen och de låga nederbördsmängderna är en viktig faktor för vinkvaliteten (en intensiv arom av röda bär, kraftfullhet och friskhet).

Kombinationen av mark- och klimatförhållanden gynnar framställningen av viner med typiska egenskaper för området, med intensiva fruktiga toner och en hög lagringskapacitet. Produktionen av druvor från Vitis vinifera som ympats på grundstammar och noggrant placerats enligt markens ”potential” kan ge kvalitetsviner.

Druvorna för vita viner skördas mekaniskt och macereras vid temperaturer mellan 8–10 °C, med långsam jäsning, i tankar av rostfritt stål med en kontrollerad temperatur på 15–18 °C. De lagras vanligtvis på jästfällningen i 3–5 månader, men vissa viner endast i 21–30 dagar.

Vinerna utvecklar en halmgul färg med grönaktiga skiftningar, med en intensiv arom av nyblommad vit akacia. Lagringen i tankar på jästfällningen tillsammans med den långa jäsningen ger toner av gräs och fläder, exotiska frukter och persika (både i bouqueten och i munnen).

Smaken är tydligt frisk och krispig, med citronsyra, en balans mellan blommiga och fruktiga toner, en citronsyra över genomsnittet och en lång eftersmak, en solid struktur av frukt, smör, varm brioche, vita frukter, citrus och nyrostade hasselnötter.

De typiska aromatiska vinerna (druvor som skördas för hand) produceras främst i torra och halvtorra varianter, och den komplexa bouqueten skiftar från rosor till sött fruktkött, och från vita blommor till klassiska muskataromer. De är livliga och har en fyllig struktur tack vare deras särskilda syra.

För att framställa röda viner/roséviner skördas druvorna mekaniskt. Traditionella vinframställningsprocesser används för att extrahera mer färg och tanniner. Vinerna lagras i genomsnitt i 6–8 månader på ekfat för att integrera de aromer som följer av kontakten med träet. En bouquet som domineras av frukt (körsbär, hallon och jordgubbar) och kryddor utvecklas, båda i doften och smaken. Smaken är balanserad, med toner av frukt och lakrits, lätta spår av rostat trä och välintegrerade runda tanniner. Vinerna är fylliga, med inslag av bär och aromatiska örter samt trä och vanilj för vinerna lagrade på fat.

Syftet med den mekaniserade skörden av druvor, med maceration och jäsning i kärl med rundpumpning, där jäsningstemperaturen och antalet rundpumpningar kontrolleras, är att få fruktiga viner med färre tanniner. Lagringen sker framför allt i tankar av rostfritt stål och delvis på ekfat, i genomsnitt i 6–8 månader. Det breda spektrumet av aromer till följd av den långa macerationen på cirka 8 veckor och lagringen på ekfat i 8–18 månader sträcker sig från sylt till färska bär och vanilj.

8.3.   Produktuppgifter

De vita vinerna är halmgula (grönaktiga), med intensiva aromer av akacia och inslag av gräs och fläder till följd av den långa jäsningen, samt av exotiska frukter och persika. Smaken är frisk, med citronsyra, och blommig (akacia), med inslag av honung och mogen frukt, en citronsyra över genomsnittet och en lång eftersmak, en solid struktur av frukt, smör, varm brioche, citrus och nyrostade hasselnötter.

De typiska aromatiska vinerna har en komplex bouquet (rosor, sött fruktkött) och klassiska muskataromer, med en livlighet och fyllighet tack vare deras särskilda syra.

De röda vinerna har en bouquet som domineras av röda bär (körsbär, hallon och jordgubbar) och kryddor, med en balans mellan fruktiga toner och lakritstoner, integrerade och måttliga runda tanniner, en fyllighet samt inslag av bär, aromatiska örter, trä och vanilj för vinerna lagrade på fat.

Det breda spektrumet av aromer till följd av den långa macerationen på cirka 8 veckor och lagringen på ekfat i 8–18 månader sträcker sig från sylt till färska bär och vanilj.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Villkor för saluföring

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret

Den skyddade ursprungsbeteckningen Segarcea kan, beroende på producenternas intresse, kompletteras med ett av följande vingårdsnamn: DEALU ROBULUI, PIETRICEAUA, GRĂDINA POPEŞTI, DEALU VIILOR, MALAICA, PLAIU VIILOR, LA CARIERĂ, LA TUFAN eller DEALU LIPOVULUI.

Länk till produktspecifikationen

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_segarcea_modif_standard_cf_cerere_2020_no_track_changes_final.pdf

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---